PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 191/2014
ze dne 24. února 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením Rady (ES) č. 221/2008 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 17,1 % na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00, a který pochází z Jihoafrické republiky (dále jen „platná antidumpingová opatření“).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 11. prosince 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podaly společnosti Cegasa Internacional SA a Tosoh Hellas A.I.C. (dále jen „žadatelé“), jediní dva výrobci elektrolytického oxidu manganičitého v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu, který způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 12. března 2013 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(7)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k omezenému počtu zúčastněných stran, které se přihlásily, nebylo nutné provést výběr vzorku zúčastněných stran.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dvou výrobců v Unii a od dvou uživatelů, kteří patří do stejné skupiny společností ve spojení.
(10)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Cegasa Internacional SA (dále jen „Cegasa“),
-
Tosoh Hellas A.I.C (dále jen „THA“);
b)
vyvážející výrobci v Jihoafrické republice:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd;
c)
uživatelé
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Dne 29. října 2013 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout zachování platných antidumpingových opatření. Strany dostaly opět příležitost předložit připomínky, a těm stranám, které o to požádaly, bylo umožněno slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a v dalším textu na ně reaguje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je týž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 221/2008, konkrétně elektrolytický oxid manganičitý (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně ošetřen (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), pocházející z Jihoafrické republiky, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00. Obsahuje dva hlavní typy: elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek a elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně.
(13)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že výrobek, který je předmětem přezkumu, dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(14)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(15)
Po uložení opatření poklesl dovoz z Jihoafrické republiky do Unie téměř na nulu, pouze velmi malé množství bylo vyvezeno v roce 2010, 2011 a v průběhu období přezkumného šetření. Aby mohla posoudit, zda jediný známý vyvážející výrobce Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta“) vyvážel v průběhu období přezkumného šetření do Unie za dumpingové ceny, zaslala Komise této společnosti dotazník. Dostala odpověď včetně údajů o prodeji na domácím trhu, o vývozu do Unie a vývozu do jiných destinací. Odpověď byla ověřena, jak je podrobně vysvětleno níže.
2.1 Běžná hodnota
(16)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl prozkoumán prodej Delty na domácím trhu, aby se zjistilo, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % celkového objemu vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie.
(17)
Domácí prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, byl sice reprezentativní, ale neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku, neboť prodej elektrolytického oxidu manganičitého na domácím trhu byl pro společnost Delta neziskový. Běžná hodnota byla proto početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(18)
Stalo se tak na základě skutečných nákladů na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, ke kterým byla v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení připočtena přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(19)
Prodejní, správní a režijní náklady byly vypočteny pomocí čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, neboť prodej uskutečněný společností Delta neproběhl v běžném obchodním styku a ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) a b) uvedeného nařízení nebyla použitelná vzhledem k tomu, že neexistovali žádní jiní vývozci ani výrobci, jichž se týkalo šetření, a Delta neprodává žádné jiné výrobky stejné obecné kategorie. Použití prodejních, správních a režijních nákladů z původního šetření, které tvořily téměř stejný procentní podíl jako skutečné prodejní, správní a režijní náklady, bylo proto považováno za rozumnou metodu.
(20)
Po oznámení požádala společnost Delta Komisi o stanovení početně zjištěné běžné hodnoty tak, že prodejní, správní a režijní náklady vypočítané výše uvedeným způsobem budou vyjádřeny jako procentní podíl výrobních nákladů, a nikoli jako procentní podíl z obratu. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej na domácím trhu byl neziskový, vedlo by použití obratu k nadhodnoceným prodejním, správním a režijním nákladům. Komise přijala tvrzení společnosti Delta a při početním zjišťování běžné hodnoty Komise připočetla prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl výrobních nákladů na kg z tohoto přezkumného šetření.
(21)
Zisk byl rovněž vypočítán stejnou metodou jako v původním šetření, tj. na základě sazeb dlouhodobých komerčních úvěrů v Jihoafrické republice v průběhu období přezkumného šetření podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Delta na domácím trhu neprodává jiné výrobky a v Jihoafrické republice nejsou žádní jiní známí výrobci elektrolytického oxidu manganičitého či jiní výrobci výrobku stejné obecné kategorie, od nichž by se daly získat údaje o zisku.
(22)
Po oznámení výrobní odvětví Unie požádalo, aby Komise pro určení běžné hodnoty použila prodej do USA, neboť podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tento prodej vlastně plní funkci prodeje na domácím trhu.
(23)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť běžná hodnota byla početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení s použitím stejné metodiky jako v původním šetření, a tudíž v souladu s čl. 11 odst. 9 téhož nařízení.
2.2 Vývozní cena
(24)
Velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého vyvezeného do Unie v průběhu období přezkumného šetření bylo prodáno přímo dovozci v Unii, který nebyl ve spojení. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě ceny, kterou vývozce zaplatil Deltě.
2.3 Srovnání
(25)
Bylo provedeno srovnání mezi vývozní cenou a vypočítanou běžnou hodnotou s přihlédnutím k uváděným a ověřeným úpravám podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení, zejména k nákladům za přepravu, pojištění, úvěry a k manipulačním nákladům vývozce. Běžná hodnota byla zjištěna početně na základě ceny ze závodu po odečtení poplatků za dopravu a nákladů na poskytnutí úvěru. Náklady na balení a technickou pomoc odečteny nebyly, neboť již byly zohledněny ve výrobních nákladech, a tudíž zahrnuty jak do vývozní ceny, tak do početně zjištěné běžné hodnoty.
2.4 Dumpingové rozpětí
(26)
Bylo zjištěno, že společnost Delta nerealizovala dumpingový prodej elektrolytického oxidu manganičitého do Unie během období přezkumného šetření. Tento prodej se však týkal velmi malého množství, a proto se na tento závěr nedalo plně spolehnout pro určení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(27)
Jelikož z prodeje do Unie v období přezkumného šetření nebylo možné vyvodit žádné závěry, Komise analyzovala, zda existuje důkaz o pravděpodobném obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena z Jihoafrické republiky do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Vývoz z Jihoafrické republiky do jiných destinací
(28)
Delta vyrábí jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a jelikož v Unii existuje trh pro elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a v menším rozsahu také pro elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, prozkoumala Komise vývozní ceny obou stupňů do třetích zemí během období přezkumného šetření. Tento prodej byl porovnán s početně zjištěnou běžnou hodnotou vypočítanou podle shora uvedené metody s přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen.
(29)
Prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně do USA, což byl pro společnost Delta nejdůležitější vývozní trh, tvořil přibližně dvě třetiny celkového vývozu Delty během období přezkumného šetření a nebyl dumpingový. Bylo však zjištěno, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně do jiných destinací (např. do Thajska, Koreje, Číny a Brazílie) byl v menších množstvích vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %. Kromě toho, elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek byl vyvážen do jiných destinací hlavně za nízké ceny a v malých množstvích, přičemž dumpingová rozpětí byla vyšší, a to v rozmezí od 13 % do 66 %.
(30)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by měla ignorovat prodej do USA během období přezkumného šetření, neboť ceny na tomto trhu nedávají vhodné vodítko pro pravděpodobnou úroveň prodejních cen na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(31)
Na druhé straně Delta po oznámení požádala Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost prodeji do USA, který představuje převážnou většinu jejího vývozu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a jedná se o nejvíce srovnatelný trh s trhem Unie.
(32)
Komise analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech míst určení, vypočítala průměrnou váženou vývozní cenu vývozu společnosti Delta do veškerých destinací mimo Unii, ale také se velmi podrobně zabývala vývozními cenami do jednotlivých třetích zemí. Při hledání odpovědi na otázku pravděpodobnosti obnovení dumpingu bylo zjištěno, že veškerý prodej na vývoz do všech míst určení je relevantní, zejména s ohledem na významné cenové rozdíly zjištěné na různých vývozních trzích.
(33)
Trh USA má své vlastní charakteristické zvláštnosti, které společnosti Delta umožňují požadovat podstatně vyšší ceny než jinde. V USA totiž poptávka výrazně převyšuje domácí nabídku. Velký počet potenciálních konkurentů tam rovněž naráží na vysoké překážky vstupu na trh, neboť na dovoz z Číny a Austrálie platí vysoká antidumpingová cla.
(34)
Za těchto okolností neexistuje důvod, proč by měla Komise ve svých závěrech vycházet pouze z průměrné vývozní ceny nebo posuzovat prodej na vývoz pouze do jedné země, místo aby analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech destinací.
(35)
Cenové chování společnosti Delta na vývozních trzích mimo Unii ukazuje, že ačkoliv vývoz na jejich nejdůležitější trh (USA) neprobíhal za dumpingové ceny, prodej do jiných destinací dumpingový byl. Pro posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti, jsou proto nutné další ukazatele, které jsou uvedeny níže.
3.2 Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice
(36)
Delta disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, díky níž by mohla obnovit vývoz nikoli nevýznamného množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Delta odhadla a Komise potvrdila, že tato nevyužitá kapacita činí 4 000 až 6 000 tun ročně. Tento výpočet bere v úvahu výpadky elektřiny, které jsou v Jihoafrické republice časté, a množství odpadu. Vzhledem k určitým problémům s udržování kvality na ručně ovládaném zařízení Komise zdrženlivě odhaduje, že roční produkce činí asi 2 000 až 3 000 tun elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a zbytek je elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Oba stupně by se však na trhu Unie hodily. Část vyrobeného množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek by mohly pohltit trhy v jiných třetích zemích, ale nic nenasvědčuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat značnou nevyužitou kapacitu výroby elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(37)
Delta během ověřování uvedla, že je dávno zavedeným „doplňkovým“ dodavatelem svých odběratelů na trhu USA, který zaplňuje mezery, když domácí výrobci nedokážou vyrobit dostatečné množství. Vývoz společnosti Delta do USA byl v posledních čtyřech letech stabilní, což naznačuje, že Delta neměla možnost zvýšit svůj prodej do USA. Kdyby bylo možné zvýšit vývoz do USA, Delta by tak již učinila, aby využila vyšších cen na trhu USA, a rovněž větších úspor z rozsahu dosahovaných díky výrobě větších objemů.
(38)
Prodej společnosti Delta na asijský trh byl více zaměřen na elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Společnost Delta prodala do Asie 50 % celého množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek. Čína má své domácí výrobce elektrolytického oxidu manganičitého a vývoz společnosti Delta do Číny během období šetření zůstal omezen na velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně. Jelikož v současnosti se na vývoz elektrolytického oxidu manganičitého do Japonska vztahují antidumpingová opatření a jelikož Japonsko má vlastní výrobce elektrolytického oxidu manganičitého, je nepravděpodobné, že by tento trh absorboval nevyužitou kapacitu společnosti Delta. Je tudíž nepravděpodobné, že asijský trh by mohl absorbovat nevyužitou kapacitu společnosti Delta na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(39)
Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je mnohem vyšší, než je uvedeno výše, a poukázalo na několik faktorů, které to dosvědčují. Uvedlo rovněž, že celá nevyužitá kapacita společnosti Delta by mohla být využita k výrobě elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně v takové jakosti, aby byl prodejný na trhu Unie za dumpingové ceny.
(40)
Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že vývoz společnosti Delta do USA v blízké budoucnosti velmi pravděpodobně poklesne, protože jeden výrobce v USA již oznámil zvýšení své výrobní kapacity, a také proto, že po ohlášeném odchodu jednoho uživatele elektrolytického oxidu manganičitého z trhu dojde velmi pravděpodobně ke snížení poptávky v USA. Kromě toho výrobní odvětví Unie tvrdilo, že prodej z Jihoafrické republiky do USA po skončení období šetření již začal klesat. To by znamenalo, že Delta má potenciálně dodatečné objemy elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, které by byly velmi pravděpodobně odkloněny na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(41)
Komise během šetření prověřila výrobní závod společnosti Delta, její schopnosti a výrobní kapacitu. Jak je uvedeno výše, Komise prováděla konzervativní výpočty vycházející zejména ze zdrženlivého odhadu rozdělení výroby mezi elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek na základě využití volné výrobní kapacity. S ohledem na spotřebu dotčeného výrobku v Unii byla i při zdrženlivém odhadu zjištěna významná nevyužitá kapacita, která by se dala využít pro výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(42)
Pokud jde o tvrzení ohledně pravděpodobného vývoje vývozu společnosti Delta do USA, z důkazů předložených Komisi vyplývá, že tento vývoz by se mohl dostat pod tlak, kdyby kapacita výroby elektrolytického oxidu manganičitého v USA nadále rostla a poptávka nadále klesala.
(43)
Po oznámení jeden uživatel tvrdil, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je malá, jelikož před uložením opatření měla Delta podíl na trhu 60 %-70 %. Avšak i při zdrženlivém odhadu nevyužité kapacity společnosti Delta platí, že pokud by tato volná kapacita byla využita pro vývoz do Unie, Delta by mohla snadno značně zvýšit svůj podíl na trhu, aniž by byla brána v úvahu možnost, že vývoz do jiných destinací by mohl být přesměrován do Unie. Takový vývoj by měl za následek další zvýšení potenciálního tržního podílu společnosti Delta.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(44)
Delta si vybudovala dlouhodobý a ziskový prodejní kanál do USA a nebyly nalezeny žádné důkazy, které by svědčily o tom, že by bylo v zájmu této společnosti úmyslně přesměrovat jakoukoli část tohoto prodeje do Unie. Nevyužitá kapacita zjištěná během šetření, nebo aspoň její podstatná část, by se však mohla přeorientovat do Unie už jen z těch důvodu, které byly uvedeny v odůvodnění výše. Navíc je tomu tak i proto, že trh Unie je jedním z největších na světě. Před zavedením platných antidumpingových opatření byl kromě toho trh Unie pro Deltu velmi přitažlivý, neboť na něm držela 60-70% podíl.
(45)
Pokud by Delta měla cenově konkurovat výrobcům v Unii, byla by nucena snížit své vývozní ceny a prodávat tak za dumpingové ceny, aby se vyrovnala cenám, které si během období přezkumného šetření účtoval jeden výrobce v Unii. Delta by také mohla přesměrovat do Unie svůj vývoz elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, který je v současné době prodáván třetím zemím (kromě USA), za dumpingové ceny, protože trh Unie je atraktivnější než jiné neamerické trhy díky své velikosti a celkově vyšším cenám. Kromě toho, kdyby Delta někdy v budoucnu snížila množství elektrolytického oxidu manganičitého vyváženého do USA, pak by se pravděpodobným cílem určení pro tento dodatečný disponibilní objem stal trh Unie.
(46)
Po oznámení společnost Delta poznamenala, že ve své cenové politice počítala s prodejem na trhu Unie pouze tehdy, pokud by mohla dosáhnout výhodné ceny.
(47)
Může, ale nemusí tomu tak být. Ovšem i rentabilní prodej lze stále považovat za dumpingový, jestliže je vývozní cena nižší než běžná hodnota výrobku. V každém případě nebyl předložen žádný důkaz na podporu takového tvrzení, neboť Delta nevyvezla v posledních pěti letech do Unie významné objemy. Výrobní odvětví Unie navíc uvedlo, že společnost Delta prodala do Unie malá množství elektrolytického oxidu manganičitého během období šetření proto, aby si u svých odběratelů v Unii udržela certifikaci.
(48)
Delta rovněž poznamenala, že průměrná dovozní cena elektrolytického oxidu manganičitého do Unie v roce 2012 činila 1 809 EUR/t, což je více než běžná hodnota, a to, podle názoru společnosti Delta, svědčí o tom, že dokázala konkurovat ostatním dovozcům i bez dumpingu.
(49)
Tato průměrná hodnota se však skládá z extrémně nákladných dovozů z USA a některých mnohem levnějších dovozů z Číny. Dovozy z USA nelze zahrnout do srovnání, jelikož mimořádně vysoké ceny (až třikrát nebo čtyřikrát vyšší než běžné ceny účtované na trhu Unie) zpochybňují spolehlivost těchto cen a/nebo dováženého výrobku. Kdyby měla Delta cenově konkurovat čínskému dovozu, a to na úrovni přibližně 1 200 EUR/t, dopouštěla by se dumpingu na trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(50)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Pokud by opatření pozbyla platnosti, společnost Delta by do Unie prodávala nejspíš elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, který tato společnost vyrábí a již jej v minulosti vyvážela. V současné době je v Unii také největší poptávka stále ještě po elektrolytickém oxidu manganičitém alkalického stupně. Ze šetření vyplynulo, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně prodávaný do jiných destinací (např. do Jižní Koreje, Číny a Brazílie) byl vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %.
(51)
Společnost Delta navíc disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu významného množství ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(52)
V průběhu období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek dva výrobci v Unii, a to společnosti THA a Cegasa, které při šetření plně spolupracovaly. V původním šetření Cegasa, která v té době nevyráběla pro otevřený trh, nýbrž pouze pro vlastní spotřebu, nebyla žadatelem ani nespolupracovala, ale ani nic nenamítala proti šetření.
(53)
Po oznámení jedna zúčastněná strana zpochybnila připuštění společnosti Cegasa jako žadatele v přezkumu před pozbytím platnosti, protože nebyla žadatelem v původním šetření, nevyráběla pro otevřený trh, a proto v té době nezakusila újmu. Tato námitka byla zamítnuta, protože žádost o přezkum před pozbytím platnosti musí podat výrobci Unie nebo musí být podána jejich jménem, ale nemusí ji nezbytně podat (pouze) původní žadatel (žadatelé).
(54)
Na tyto dva výrobce v Unii připadá celá výroba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii, a představují tak „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(55)
Pro účely analýzy újmy byly díky spolupráci celého výrobního odvětví Unie zjištěny všechny ukazatele újmy na mikroekonomické úrovni. Aby se zajistila důvěrnost, jsou všechny údaje uvedeny v indexované podobě nebo jako rozpětí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(56)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě i) ověřených objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, ii) ověřených objemů dovozu jediného jihoafrického výrobce a iii) dovozu z jiných zemí na základě údajů Eurostatu.
(57)
Spotřeba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření nezměnila. K jejímu zvýšení došlo v letech 2010 a 2011, avšak v roce 2012 se opět vrátila na úroveň roku 2009.
Tabulka 1
2009
2010
2011
OPŠ
Index (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Dovoz z Jihoafrické republiky
2.1 Objem a podíl na trhu
(58)
Po uložení opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal.
Tabulka 2
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením
100
2
3
1
Podíl dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením, na trhu
100
2
4
1
2.2 Ceny a cenové podbízení
(59)
Velmi malý prodej elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky do Unie v průběhu období přezkumného šetření se cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k velmi malému objemu však nelze vyvodit jakékoli spolehlivé závěry.
(60)
Byly proto porovnány ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného a prodaného výrobním odvětvím Unie a ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného v Jihoafrické republice a prodaného zbytku světa, a to na základě dvou scénářů: včetně prodeje do USA a bez prodeje do USA. Důvodem pro provedení analýzy s vyloučením vývozní ceny společnosti Delta do USA byla konkrétní situace na trhu v USA, která způsobovala velmi vysoké ceny v porovnání vývozními cenami společnosti Delta do jiných zemí (viz body odůvodnění výše).
(61)
Ze srovnání vyplynulo, že pokud se zohlednil prodej do USA, během období přezkumného šetření se prodej z Jihoafrické republiky do zbytku světa cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, avšak podbízel se vůči cenám výrobního odvětví Unie v případě, že se prodej do USA nezohlednil. Když se navíc vyloučil prodej do USA, byly konečné vývozní ceny společnosti Delta nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(62)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny společnosti Delta do USA nejsou ukazatelem budoucích cen do Unie a že kvůli strukturálním rozdílům mezi trhem Unie a trhem USA by se k těmto cenám nemělo přihlížet. Na druhé straně Delta zopakovala, že trh USA je vyspělým odbytištěm elektrolytického oxidu manganičitého, kde domácí výrobci a dovozci volně soutěží a kde se pohybuje mnoho uživatelů, včetně uživatelů, kteří působí rovněž v Unii. V důsledku toho by prodej společnosti Delta do USA neměl být z šetření vyloučen. Kromě toho se společnost Delta domnívala, že pro účely výpočtu prodeje pod cenou neměla Komise pracovat s cílovým ziskem, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření.
(63)
V tomto případě, kdy dovoz z dotčené země po uložení původních opatření prakticky ustal, musí vyšetřující orgán provést výhledovou analýzu založenou na mnoha racionálních předpokladech, včetně očekávané ceny, za kterou bude společnost Delta prodávat elektrolytický oxid manganičitý v Unii, pokud by platná antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(64)
Je nespornou skutečností, že každý trh elektrolytického oxidu manganičitého (USA, Unie, Asie) je jiný a výrobci elektrolytického oxidu manganičitého používají různé cenové strategie s ohledem nejen na své výrobní náklady, ale také na výrobní kapacitu v cílové zemi, potřebu (opětovně) získat podíl na trhu a na místní podmínky hospodářské soutěže. Je rovněž nezpochybnitelnou skutečností, že Delta stanoví pro trh USA mnohem vyšší cenu cenu elektrolytického oxidu manganičitého než na jiných trzích. Proto se předpokládá, že budoucí ceny společnosti Delta v Unii nebudou určovat její stávající ceny v USA, ale budou se řídit specifickými podmínkami a realitou na trhu Unie.
(65)
Ve zveřejněném dokumentu byly pro účely výpočtu dumpingu porovnány prodejní ceny společnosti Delta pouze u elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně na různých trzích s početně zjištěnou běžnou hodnotou, zatímco pro účely výpočtu cenového podbízení byly zohledněny rovněž prodejní ceny společnosti Delta u jednoho druhu stupně uhlík-zinek. Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že pro výpočet dumpingu a újmy by se měl zohlednit veškerý prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek společností Delta. Naproti tomu společnost Delta tvrdila, že jelikož se velká většina spotřeby v Unii a vývozu společnosti Delta do Unie skládala pouze z elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, neměl by se oxid manganičitý stupně uhlík-zinek vůbec brát v úvahu.
(66)
Komise dospěla k závěru, že jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a to všech druhů, by měly být vzaty v úvahu pro výpočet dumpingu a újmy, a to z těchto hlavních důvodů: Za prvé, jak bylo uvedeno výše, v Unii existuje též trh, a tudíž i poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém stupně uhlík-zinek, i když je menší než trh elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, a tento trh by rovněž mohl být zajímavý pro vývoz společnosti Delta do Unie. Za druhé, elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek se vyrábí ve stejném závodě a na stejné výrobní lince s použitím stejných surovin a stejného výrobního procesu. Podle nastavení parametrů elektrolýzy (proudová hustota, teplota, koncentrace elektrolytu atd.) se výrobci elektrolytického oxidu manganičitého mohou rozhodnout pro výrobu alkalického stupně nebo stupně uhlík-zinek. Proto je pro výpočet podbízení vhodnější srovnání průměrné vývozní ceny elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od společnosti Delta s průměrnou prodejní cenou elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od výrobců v Unii.
(67)
Pokud jde o analýzu prodeje pod cenou, Komise použila jako referenční hodnotu cílový zisk, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření a který odpovídá zisku, jejž může očekávat kapitálově náročné odvětví (jakým je odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého) za běžných podmínek hospodářské soutěže. Otázka nejvhodnějšího cílového zisku je však v souvislosti s tímto konkrétním přezkumem před pozbytím platnosti irelevantní. Komise uznává, že dumping nepokračoval, a proto v důsledku cenového podbízení nepřetrvávala újma. Zaměření analýzy je tedy výhledové a jejím cílem je předpovědět pravděpodobnost obnovení újmy v případě pravděpodobného obnovení dumpingu.
(68)
Delta tvrdila, že náklady vzniklé po dovozu byly zřejmě podhodnoceny, neboť neberou v úvahu náklady za převoz produktu dodávaného odběratelům z antverpského přístavu.
(69)
Komise však srovnala ceny výrobního odvětví Unie ze závodu s cenami vývozců na hranicích Unie, a proto se náklady vzniklé po dovozu týkaly pouze manipulace a zkoušení, nikoli však nákladů na dopravu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(70)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 3
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Index 2009 = 100
100
113
92
88
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
25 %- 30 %
30 %- 35 %
20 %- 25 %
20 %- 25 %
Hodnota dovozu z jiných zemí (v EUR)
10 mil.-15 mil.
15 mil.-20 mil.
10 mil.-15 mil.
10 mil.-15 mil.
Index 2009 = 100
100
113
93
102
Cena dovozu (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Zdroj: Eurostat
(71)
Objem dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z jiných třetích zemí do Unie se v posuzovaném období snížil. Ceny tohoto dovozu byly v období přezkumného šetření vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie a cen společnosti Delta na jiných trzích s výjimkou USA. Jak je uvedeno výše, hodnota 1 809 EUR za tunu je průměrem velmi rozmanitých dovozních cen v rozsahu od levného dovozu z Číny po velmi vysoké ceny dovozu z USA. Zejména zaznamenané ceny dovozu z USA jsou velmi vysoké v porovnání s cenami výrobců v Unii, Delty a dalších vývozců, a pro účely analýzy se na ně nelze přiměřeně spolehnout. Proto tento průměr nelze brát jako referenční cenu pro budoucí dovoz z Jihoafrické republiky. Delta by nesoutěžila s cenami z USA, nýbrž s cenami výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(72)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba
(73)
Výroba v Unii se zvýšila o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji řečeno, v letech 2009 až 2011 vzrostla o 7 procentních bodů a poté během období přezkumného šetření klesla o 1 procentní bod.
Tabulka 4
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
107
106
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 9 %, a to zejména díky drobným vylepšením výrobního procesu (tj. neuskutečnily se žádné významné investice do nových zařízení a nového vybavení).
(75)
Jelikož zvýšení kapacity bylo vyšší než nárůst výroby, využití kapacity kleslo o 3 procentní body.
Tabulka 5
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita
Index 2009 = 100
100
103
108
109
Využití kapacity
Index 2009 = 100
100
99
99
97
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Zásoby
(76)
Objem zásob zůstal v posuzovaném období stabilní. V roce 2011 se snížil, ale v průběhu období přezkumného šetření se vrátil na úroveň roku 2009.
Tabulka 6
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
86
100
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Objem prodeje
(77)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vzrostl o 10 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 20 % oproti roku 2009, ale poté v období přezkumného šetření prudce poklesl o 10 procentních bodů.
Tabulka 7
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
120
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
e) Podíl na trhu
(78)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšili výrobci v Unii svůj podíl na trhu o 10 procentních bodů. Toto zvýšení podílu na trhu lze vysvětlit poklesem podílu na trhu u dovozů do Unie.
Tabulka 8
2009
2010
2011
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 %- 70 %
65 %- 70 %
75 %- 80 %
75 %- 80 %
Index 2009 = 100
100
101
111
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
f) Růst
(79)
Jak je uvedeno v tabulce 1 výše, spotřeba v Unii zůstala mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Všechny ostatní ukazatele nevykazují žádný výrazný nárůst trhu Unie s výrobkem, který je předmětem přezkumu.
g) Zaměstnanost
(80)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 9 procentních bodů.
Tabulka 9
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
91
90
91
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
h) Produktivita
(81)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v průběhu posuzovaného období o 18 %. Je to odrazem skutečnosti, že výroba vzrostla o 6 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 9 %. Zvlášť patrné to je v roce 2011, kdy výroba rostla, úroveň zaměstnanosti se dále snižovala a produktivita byla o 20 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
112
120
118
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
i) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(82)
Průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření snížily o 11 %.
Tabulka 11
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
95
93
89
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
j) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(83)
Jelikož po uložení platných antidumpingových opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal, nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že vzhledem ke klíčovým hospodářským ukazatelům, které jsou uvedeny výše a také níže, výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
k) Mzdy
(84)
Navzdory skutečnosti, že celkové náklady práce klesly, průměrné náklady práce během posuzovaného období vzrostly v důsledku poklesu počtu pracovních sil.
Tabulka 12
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
103
103
Zdroj: odpovědi na dotazník
l) Ziskovost a návratnost investic
(85)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila o polovinu mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Ziskovost v průběhu období přezkumného šetření je výrazně nižší, než je cílový zisk zjištěný v původním šetření, který byl stanoven na úrovni zisku dosahovaného výrobním odvětvím Unie v případě neexistence dumpingu působícího újmu.
(86)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti.
Tabulka 13
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie
5 %- 10 %
5 %- 10 %
5 %- 10 %
0 %- 5 %
Index 2009 = 100
100
63
63
50
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
15 %- 20 %
5 %- 10 %
10 %- 15 %
5 %- 10 %
Index 2009 = 100
100
64
84
51
Zdroj: odpovědi na dotazník
m) Peněžní tok a schopnost obstarat si kapitál
(87)
Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období výrazně poklesl, avšak s výjimkou roku 2010 zůstal kladný.
Tabulka 14
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
-34
71
10
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Neexistují žádné náznaky, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při obstarávání kapitálu, pokud se o to snažilo, avšak během posuzovaného období nedošlo k významným investicím, a proto nebylo výrobní odvětví Unie „zařazeno do testu“.
n) Investice
(89)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku klesly mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o polovinu. Konkrétně v roce 2010 klesly, v roce 2011 stouply a během období přezkumného šetření znovu klesly. Prudký pokles investic mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření lze částečně vysvětlit tím, že výrobní odvětví Unie již v průběhu posuzovaného období uskutečnilo hlavní nezbytné plánované investice.
Tabulka 15
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
45
115
52
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(90)
Z rozboru ekonomických ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je nicméně třeba pohlížet v kontextu vyšší výrobní kapacity a poklesu prodejních cen, což vedlo k tomu, že využití kapacity výrobců v Unii kleslo o 3 procentní body a jednotková prodejní cena klesla o 11 procentních bodů.
(91)
Současně se však zhoršila hospodářská situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, návratnost investic, zaměstnanost a peněžní tok. Zejména ziskovost, což je důležitý ukazatel stavu výrobního odvětví Unie, je stále výrazně nižší, než je cílový zisk stanovený v původním šetření. Výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velmi zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu. Průměrná prodejní cena v průběhu let poklesla a se vší pravděpodobností bude dále klesat, pokud se má opakovat dumpingový dovoz z Jihoafrické republiky, jenž by dále zhoršil již beztoho nestabilní situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Po oznámení některé zúčastněné strany tvrdily, že stávající nestabilní a zranitelná situace výrobního odvětví Unie nebyla způsobena dumpingovým dovozem z Jihoafrické republiky ani účinky dřívějšího dumpingu.
(93)
Uvedly, že vývoj výše uvedených klíčových hospodářských ukazatelů se týká období (od roku 2009 do konce období přezkumného šetření), kdy i) původní antidumpingová opatření byla již nějakou dobu v platnosti, ii) dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal a iii) na otevřený trh Unie vstoupil nový aktér (Cegasa). Zúčastněné strany posoudily zvlášť hospodářské ukazatele každého z těchto dvou výrobců v Unii, místo aby je posuzovaly vcelku, a došly k závěru, že výrobní odvětví Unie je v obtížné situaci kvůli nové vnitřní konkurenci mezi jedinými dvěma výrobci na trhu Unie.
(94)
Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nezohlednila hlavní změny, k nimž došlo ve výrobním odvětví Unie od roku 2009. Uvedly, že po uložení platných antidumpingových opatření se hospodářské ukazatele původního a jediného žadatele (THA) prudce zlepšily a tím byly odstraněny všechny negativní účinky minulého dumpingu. Následně však druhý výrobce v Unii, společnost Cegasa, která dříve vyráběla elektrolytický oxid manganičitý pouze pro vlastní spotřebu, přesunula svůj závod na výrobu baterií mimo Unii. V důsledku toho uvolnila značný objem elektrolytického oxidu manganičitého pro otevřený trh a začala ho prodávat za nízkou cenu, čímž začala konkurovat jedinému dalšímu výrobci v Unii a vyvinula silný tlak na snižování cen, využití kapacity a ziskovost.
(95)
Ve zveřejněném dokumentu již Komise uznala změnu konfigurace výrobního odvětví Unie v porovnání s původním šetřením. Jednalo se o pozitivní vývoj, který svědčí o otevřenosti trhu a o vyšší úrovni hospodářské soutěže mezi různými subjekty včetně dovozců.
(96)
Komise rovněž souhlasí s tím, že za těchto okolností a zejména při neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky není současný stav výrobního odvětví Unie způsoben dumpingem z Jihoafrické republiky, a neměl by proto být charakterizován jako „přetrvávání újmy“.
(97)
Komise posoudila úhrnné trendy obou výrobců v Unii od roku 2009 a uzavřela, že klíčové hospodářské ukazatele nejsou příznivé a že výrobní odvětví Unie se nachází v nestabilní a zranitelné situaci. Je zřejmé, že vzhledem k neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky nemohou být příčinou dumpingové praktiky společnosti Delta. Přezkum před pozbytím platnosti se však zaměřuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, a proto určujícími faktory analýzy nejsou dumping, újma a příčinné souvislosti během období přezkumného šetření.
(98)
Komise uzavírá, že výrobní odvětví Unie je stále v nestabilním a zranitelném stavu a jeho ziskovost zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat v tak kapitálově náročném odvětví. Srovnání s původním šetřením je možné pouze u jednoho výrobce v Unii, protože ten druhý v tom čase neprodával na volném trhu Unie. Tento výrobce v Unii měl v období přezkumného řízení výrazně nižší zisk, než jaký byl zjištěn v původním šetření, kdy dumpingový dovoz neexistoval.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(99)
Jediný známý výrobce elektrolytického oxidu manganičitého v Jihoafrické republice (Delta) má nevyužitou kapacitu a potenciál k obnovení vývozu značného množství na trh Unie. Během původního posuzovaného období (2002 až 2005/2006) podíl společnosti Delta na trhu výrazně vzrostl z přibližně 30-40 % na 60-70 %. Delta tudíž již prokázala schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(100)
Vývozní ceny CIF společnosti Delta na jiné trhy, s vyloučením USA a zahrnutím všech druhů a stupňů elektrolytického oxidu manganičitého, byly v období přezkumného šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podbízely se vůči nim. Nižší ceny na jiných trzích by mohly vybízet společnost Delta k tomu, aby přesunula tento vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(101)
Vzhledem k nevyužité kapacitě zjištěné během šetření, nasycení ostatních vývozních trhů a přitažlivosti trhu Unie by se Delta s největší pravděpodobností znovu pokusila získat svůj podstatný podíl na trhu v Unii, o který přišla po uložení platných opatření. Jak je uvedeno výše, aby společnost Delta znovu získala podíl na trhu, musela by vyvážet za dumpingové ceny. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky by tedy jakékoli obnovení dumpingového dovozu vyvolalo na výrobní odvětví Unie ještě silnější cenový tlak a se vší pravděpodobností by mu způsobilo podstatnou újmu.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(102)
Zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Jihoafrické republice by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho nestabilní a zranitelné situace, v níž se se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(103)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů.
(104)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(105)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem, analyzuje situaci, v níž jsou antidumpingová opatření již zavedena, což umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(106)
Navzdory závěrům o pravděpodobnosti obnovení škodlivého dumpingu, Komise zkoumala, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(107)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním a zranitelném stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(108)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že současný stav výrobního odvětví Unie se nezmění a bude se dále zhoršovat vzhledem k pravděpodobnému přílivu značného objemu dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky. Tento příliv by, mimo jiné, způsobil ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Je proto zřejmé, že zachování antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(110)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude mít pravděpodobně závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(111)
Byli kontaktováni všichni známí uživatelé elektrolytického oxidu manganičitého v Unii (výrobci baterií ho používají jako surovinu). Na dotazník odpověděly dvě společnosti, které patří do stejné nadnárodní skupiny. Při původním šetření spolupracovali dva další výrobci baterií, kteří se postavili proti zavedení opatření.
(112)
Spolupracující uživatel vysvětlil, v jaké obtížné hospodářské situaci se nacházejí výrobci baterií v Unii v důsledku tlaku na snižování cen, který vyvíjejí jejich hlavní odběratelé (maloobchodníci), z čehož vyplývá riziko ztráty pracovních míst. Nedokázal však poskytnout vysvětlení ani argumenty, proč a jak by zrušení opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky vedlo ke zlepšení situace.
(113)
Na elektrolytický oxid manganičitý připadá pouze 10-15 % celkových nákladů na výrobu baterií. Tato hodnota je ve srovnání s původním šetřením nižší. Kromě toho po zavedení opatření průměrná prodejní cena elektrolytického oxidu manganičitého v Unii skutečně klesla. Ve skutečnosti nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by zachování platných opatření mělo nezanedbatelný vliv na výrobní náklady výrobců baterií.
(114)
Vzhledem k neexistenci takových důkazů dospěla Komise k závěru, že zachování opatření by nemělo mít žádný nepříznivý vliv na uživatele elektrolytického oxidu manganičitého.
(115)
Po oznámení stejný uživatel nesouhlasil s posouzením situace Komisí a uvedl, že po uložení opatření jeden zdroj kvalitního elektrolytického oxidu manganičitého skončil, ceny elektrolytického oxidu manganičitého vzrostly, a i když elektrolytický oxid manganičitý tvoří pouze 10 %-15 % výrobních nákladů, má to významný dopad na již beztak nízkou ziskovost výrobců baterií v Unii.
(116)
Nehledě na toto tvrzení, důkazy ve spisu svědčí o tom, že rozhodnutí uživatele nevyužívat elektrolytický oxid manganičitý od společnosti Delta nesouviselo s uložením antidumpingových cel a že ziskovost uživatele a jeho pracovní místa neohrožují ani tak vyšší ceny elektrolytického oxidu manganičitého, nýbrž ve skutečnosti tlak na snížení cen vyvíjený hlavními odběrateli (nadnárodní maloobchodní organizace s významnou kupní sílou) a čínskými výrobci baterií.
(117)
Stejný uživatel elektrolytického oxidu manganičitého uvedl, že by opatření neměla být zachována, neboť šetřením nebyl zjištěn dumping do Unie v období přezkumného šetření, a že neexistuje riziko obnovení dumpingu kvůli možnému malému podílu společnosti Delta na trhu, i kdyby celá její nevyužitá kapacita byla nasměrována do Unie.
(118)
Tento argument byl zamítnut, protože zjištěný podíl společnosti Delta na trhu by byl jednoznačně významný a její vývoz do Unie by pravděpodobně probíhal za dumpingové ceny.
5. Budoucí vývoj
(119)
Žadatelé v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti uvedli, že bude-li se v budoucnu poptávka po vozidlech na elektrický pohon v Unii zvyšovat, poroste poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém, který je údajně surovinou nejčastěji používanou při výrobě oxidu lithno-manganitého (LMO), který pak slouží jako materiál pro katody dobíjecích lithium-iontových baterií používaných v mnoha typech elektrických vozidel. Žadatelé tvrdí, že v případě obnovení újmy způsobované dumpingovým jihoafrickým dovozem by výrobní odvětví elektrolytického oxidu manganičitého v Unii nemuselo být schopné uspokojovat potenciální budoucí poptávku v oblasti nových technologií.
(120)
Šetření neprokázalo existenci přesvědčivých důkazů na podporu či vyvrácení tvrzení, že budoucí vývoj v odvětví elektrických automobilů by měl významný dopad na odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého a na poptávku po něm. Skutečností však zůstává, že výrobní odvětví Unie testuje proveditelnost výroby LMO za použití elektrolytického oxidu manganičitého, je schopno získat know-how a technické zařízení pro tuto výrobu v budoucnosti a účastní se řady projektů financovaných z prostředků Unie, které se týkají výzkumu a vývoje lithium-iontových baterií.
(121)
Po oznámení zmínily tuto otázku pouze stručně některé zúčastněné strany, ale ani zde nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o možném dopadu budoucího vývoje na odvětví elektromobilů v Unii a/nebo na jiných trzích s dotčeným produktem.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
(123)
Proto by podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz určitých elektrolytických oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz elektrolytických oxidů manganičitých (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), které nebyly po elektrolýze tepelně zpracovány, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820100010) a pocházejících z Jihoafrické republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. února 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 191/2014 AL CONSILIULUI
din 24 februarie 2014
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumiți dioxizi de mangan originari din Republica Africa de Sud, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a impus, prin Regulamentul (CE) nr. 221/2008 (2), o taxă antidumping definitivă de 17,1 % asupra importurilor de dioxizi electrolitici de mangan (adică dioxizi de mangan produși printr-un proces electrolitic) netratați termic după procesul electrolitic, încadrați în prezent la codul NC ex 2820 10 00 originari din Republica Africa de Sud (denumită în continuare „Africa de Sud”) (denumite în continuare „măsurile antidumping în vigoare”).
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(2)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit, la 11 decembrie 2012, o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor respective, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de către societățile comerciale Cegasa Internacional SA și Tosoh Hellas A.I.C. (denumite în continuare „solicitanții”), singurii doi producători din Uniune de DEM.
(3)
Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor antidumping în vigoare ar putea conduce la continuarea dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei Uniunii.
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(4)
Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 12 martie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumit în continuare „avizul de deschidere”).
4. Anchetă
4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(5)
Ancheta privind probabilitatea reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2012 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau repetării prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”).
4.2. Părțile vizate de anchetă
(6)
Comisia a informat în mod oficial solicitanții, producătorul-exportator din Africa de Sud, importatorii, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țării exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
(7)
Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(8)
Având în vedere numărul limitat de părți interesate care s-au făcut cunoscute, eșantionarea părților interesate nu a fost necesară.
(9)
S-au primit răspunsuri la chestionar de la producătorul-exportator din Africa de Sud, de la cei doi producători din Uniune și de la doi utilizatori aparținând aceluiași grup de societăți afiliate.
(10)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune:
-
Cegasa Internacional SA („Cegasa”);
-
Tosoh Hellas A.I.C. („THA”);
(b)
producători-exportatori din Africa de Sud:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.;
(c)
utilizatori
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
La 29 octombrie 2013, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționa să propună menținerea măsurilor antidumping în vigoare. Din nou, părțile au avut posibilitatea de a prezenta observații, și celor care au solicitat acest lucru li s-a acordat o audiere în prezența consilierului-auditor. Observațiile prezentate de părțile interesate au fost luate în considerare de Comisie și au răspuns la aspectele prezentate în continuare.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(12)
Produsul în cauză care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în Regulamentul (CE) nr. 221/2008, și anume dioxizii electrolitici de mangan (adică dioxizi de mangan produși printr-un proces electrolitic) netratați termic după procesul electrolitic (denumiți în continuare „produsul care face obiectul reexaminării” sau „DEM”), originari din Republica Africa de Sud, care se încadrează în prezent la codul NC ex 2820 10 00. Acesta include două tipuri principale, DEM de tip carbon-zinc și DEM de tip alcalin.
(13)
Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul examinat importat pe piața Uniunii și produsele fabricate și vândute de producătorul-exportator pe piața sa internă, precum și cele fabricate și vândute în Uniune de către industria din Uniune („produsul similar”), au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări. În consecință, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
1. Observații preliminare
(14)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la o reapariție a dumpingului.
2. Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR
(15)
Importurile în Uniune din Africa de Sud au scăzut la aproape zero după instituirea măsurilor, existând numai o cantitate foarte mică exportată în 2010, în 2011 și în cursul PAR. Pentru a evalua dacă singurul producător-exportator cunoscut Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta”) a exportat către Uniune la prețuri de dumping în cursul perioadei de anchetă, Comisia a trimis un chestionar către Delta. Aceasta a primit un răspuns care includea date privind vânzările pe piața internă și exporturile către Uniune și către alte destinații. Răspunsul oferit a fost verificat conform explicațiilor de mai jos.
2.1. Valoarea normală
(16)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările înregistrate de Delta pe piața internă au fost examinate mai întâi pentru fiecare producător care a cooperat pentru a stabili dacă volumul total al vânzărilor de produs similar către clienți independenți a fost reprezentativ în comparație cu volumul său total al vânzărilor la export către Uniune, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune.
(17)
Deși vânzările pe piața internă ale produsului care face obiectul reexaminării au fost reprezentative, nu au existat vânzări în cadrul operațiunilor comerciale normale, deoarece vânzările realizate de Delta pe piața internă au fost neprofitabile. Prin urmare, valoarea normală a fost construită în temeiul articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(18)
Calculul s-a făcut pe baza costului real al producției de DEM, la care s-a adăugat o sumă rezonabilă pentru profit și pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (VAG) și pentru profit în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(19)
VAG s-au calculat în temeiul articolului 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, deoarece vânzările societății Delta nu s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale și deoarece nici litera (a), nici litera (b) de la articolul 2 alineatul (6) din respectivul regulament nu au fost aplicabile, dat fiind faptul că nu mai există alți exportatori sau producători care fac obiectul anchetei, iar Delta nu are nicio altă vânzare de produse din aceeași categorie generală. În consecință s-a considerat a fi o metodă rezonabilă utilizarea VAG din ancheta inițială, care au oferit un procent aproape identic cu VAG reale.
(20)
După comunicarea informațiilor, Delta a solicitat Comisiei să calculeze valoarea normală construită prin exprimarea VAG calculate mai sus ca procent din costul de producție și nu ca procent din cifra de afaceri. Având în vedere faptul că toate vânzările de pe piața internă s-au realizat fără profit, utilizarea cifrei de afaceri ar duce la costuri VAG supradimensionate. Comisia a acceptat cererea societății Delta și la calcularea valorii normale, Comisia a adăugat VAG ca procent din costul de producție per kg rezultat din această anchetă de reexaminare.
(21)
De asemenea, profitul s-a calculat folosind aceeași metodologie ca în ancheta inițială, și anume pe baza ratelor dobânzii împrumuturilor comerciale pe termen lung în Africa de Sud în cursul PAR în temeiul articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. Delta nu vinde alte produse pe piața internă și nu sunt cunoscuți alți producători de DEM sau alți producători de produse din aceeași categorie generală din Africa de Sud de la care ar putea fi luate date privind profitul.
(22)
După comunicarea informațiilor, industria din Uniune a solicitat Comisiei să folosească exporturile către Statele Unite pentru a determina valoarea normală, deoarece acestea îndeplinesc funcția de vânzări pe piața internă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(23)
Această solicitare a fost respinsă deoarece valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, folosind aceeași metodologie ca și în cadrul anchetei inițiale și, prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul respectiv.
2.2. Prețul de export
(24)
Cantitatea foarte redusă de DEM exportat către Uniune în cursul PAR a fost vândută direct către un importator independent din Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit ca prețul plătit de importator către Delta.
2.3. Comparație
(25)
S-a realizat o comparație între prețul de export și valoarea normală construită prin luarea în considerare a ajustărilor susținute și verificate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, și anume costurile de transport, de asigurare, costurile de credit și taxele de manipulare în ceea ce privește exportul. Valoarea normală a fost calculată pe baza prețului franco fabrică prin eliminarea tarifelor pentru transport, precum și a costurilor de credit. Cheltuielile de ambalare și de asistență tehnică nu au fost eliminate, deoarece erau deja incluse în costul de producție și, prin urmare, sunt incluse atât în prețul de export, cât și valoarea normală construită.
2.4. Marja de dumping
(26)
S-a constatat că DEM vândut de către Delta în Uniune în cursul PAR nu a făcut obiectul unui dumping. Cu toate acestea, cantitatea implicată a fost extrem de redusă și, prin urmare, această constatare nu ar putea fi pe deplin utilizată pentru a stabili probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor.
3. Dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului
(27)
Deoarece nu au putut fi trase concluzii din vânzările către Uniune în cursul PAR, Comisia a verificat dacă există elemente de probă referitoare la probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: prețul de export din Africa de Sud către alte destinații, capacitatea de producție și capacitatea disponibilă din Africa de Sud și atractivitatea pieței din Uniune și a altor piețe din țări terțe.
3.1. Exporturile din Africa de Sud către alte destinații
(28)
Delta produce atât DEM de tip carbon-zinc, cât și DEM de tip alcalin și, dat fiind că există o piață în Uniune pentru DEM de tip alcalin și, de asemenea, (într-o măsură mai mică) pentru DEM de tip carbon-zinc, Comisia a examinat prețul de export pentru ambele forme către țări terțe pe durata PAR. Aceste vânzări au fost comparate cu valoarea normală construită, astfel cum s-a calculat mai sus, ținând seama de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor.
(29)
Vânzările de DEM de tip alcalin către SUA, cea mai importantă piață de export a societății Delta, au reprezentat aproximativ două treimi din totalul exporturilor societății Delta în cursul PAR și nu au făcut obiectul unui dumping. Cu toate acestea, vânzările de DEM de tip alcalin către alte destinații (cum ar fi Thailanda, Coreea, China și Brazilia), constând în cantități mai mici, s-au dovedit a fi exportate la prețuri de dumping, cu marje cuprinse între 2 % și 21 %. În plus, în ceea ce privește vânzările la export de DEM de tip carbon-zinc către alte destinații, în principal vândute la prețuri și cantități mici, marjele de dumping au fost mai mari, între 13 % și 66 %.
(30)
În urma comunicării informațiilor, industria din Uniune a afirmat că vânzările efectuate către SUA în cursul PAR nu ar trebui să fie avute în vedere de Comisie, deoarece prețurile pe acea piață nu reprezentau un punct orientativ adecvat în ceea ce privește nivelul vânzărilor către piața din Uniune în cazul în care măsurile ar expira.
(31)
Pe de altă parte, după comunicarea informațiilor, Delta a solicitat Comisiei să acorde o atenție deosebită vânzărilor efectuate către SUA, care reprezintă marea majoritate a exporturilor sale de tip alcalin, susținând că aceasta este cea mai comparabilă piață cu cea din Uniune.
(32)
Comisia a analizat toate vânzările la export către toate destinațiile, a calculat o medie ponderată a prețului de export pentru exporturile efectuate de Delta către toate celelalte destinații din afara UE, dar a examinat, de asemenea, foarte detaliat și prețurile de export către fiecare dintre țările terțe. În ceea ce privește probabilitatea de reapariție a dumpingului, toate vânzările la export pentru toate destinațiile au fost considerate relevante, în special având în vedere diferențele semnificative de preț constatate pe diverse piețe de export.
(33)
Piața din SUA are propriile caracteristici specifice, permițând ca Delta să perceapă prețuri semnificativ mai mari decât în altă parte. În SUA, cererea depășește în mod semnificativ oferta internă. De asemenea, există obstacole considerabile la intrarea pe piață pentru un mare număr de concurenți potențiali, deoarece se aplică taxe antidumping ridicate împotriva importurilor din China și Australia.
(34)
În aceste circumstanțe, nu există niciun motiv pentru care Comisia ar trebui să își bazeze constatările numai pe prețul mediu de export sau să examineze numai vânzările la export către o țară în loc să analizeze toate vânzările la export către toate destinațiile.
(35)
Comportamentul în materie de prețuri al societății Delta către alte piețe de export decât Uniunea arată că, deși exporturile sale către cea mai importantă piață a sa (SUA) nu au fost vândute la prețuri de dumping, vânzările către alte destinații au făcut obiectul unui dumping. Mai mulți indicatori, astfel cum se precizează în continuare, sunt, prin urmare, necesari pentru a evalua probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor.
3.2. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Africa de Sud
(36)
Delta deține capacitate de producție neutilizată pentru DEM care i-ar putea permite să își reia exporturile către Uniune în cantități semnificative dacă măsurile expiră. Delta a estimat, iar Comisia a confirmat, că această capacitate neutilizată reprezenta un volum cuprins între 4 000 și 6 000 de tone metrice pe an. Calculul ia în considerare penuria de energie electrică frecventă în Africa de Sud și volumul de deșeuri. Ținând cont de unele dificultăți în menținerea nivelurilor de calitate cu o instalație controlată manual, Comisia estimează, într-un mod prudent, că între 2 000 și 3 000 de tone metrice pe an ar fi DEM de tip alcalin, iar restul ar fi DEM de tip carbon-zinc. Cu toate acestea, ambele tipuri ar fi adecvate pentru piața Uniunii. În timp ce o parte din cantitatea de DEM de tip carbon-zinc ar putea fi absorbită de alte piețe din țări terțe, nu există niciun indiciu conform căruia piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi importanta capacitate de producție neutilizată de DEM de tip alcalin.
(37)
Delta a declarat în cursul verificării că este de mult timp un furnizor de „suplimentare” pentru clienții lor pe piața americană, completând lipsurile în cazul în care producătorii naționali nu pot produce suficient. Exporturile realizate de Delta către SUA au fost stabile de-a lungul ultimilor patru ani, ceea ce sugerează că nu exista nicio posibilitate ca Delta să își crească vânzările către SUA. Dacă ar fi fost posibil să își crească exporturile către SUA, Delta ar fi făcut deja acest lucru pentru a beneficia de prețurile mai ridicate care predomină pe piața Statelor Unite, precum și de economiile de scară mai mari, care rezultă din producerea unor cantități mai mari.
(38)
Vânzările realizate de Delta pe piața asiatică s-au axat mai degrabă pe DEM de tip carbon-zinc. Vânzările realizate de Delta în Asia reprezintă 50 % din totalul vânzărilor societății Delta de DEM de tip carbon-zinc. China are producători interni de DEM, iar exporturile realizate de Delta către China în timpul PA au rămas limitate la cantități foarte mici de DEM de tip alcalin. Întrucât, în prezent, exporturile de DEM către Japonia sunt supuse măsurilor antidumping și întrucât Japonia are producători interni de DEM, este puțin probabil ca această piață să absoarbă capacitatea neutilizată a societății Delta. Prin urmare, este puțin probabil că piața asiatică ar putea absorbi DEM de tip alcalin provenit din capacitățile neutilizate ale societății Delta.
(39)
În urma comunicării informațiilor, industria din Uniune a afirmat că capacitățile neutilizate ale societății Delta sunt mult mai mari decât cele menționate mai sus și a indicat mai mulți factori în acest sens. De asemenea, industria din Uniune a afirmat că toate capacitățile neutilizate ale societății Delta ar putea fi folosite pentru a produce DEM de tip alcalin de o calitate care să fie vândută pe piața Uniunii la prețuri de dumping.
(40)
Industria din Uniune a afirmat, de asemenea, că exporturile societății Delta către SUA vor scădea cel mai probabil în viitorul apropiat, deoarece un producător american a anunțat deja creșterea capacității sale de producție, dar și din motivul probabilei scăderi a cererii pentru DEM în SUA în urma ieșirii anunțate de pe piață a unui utilizator de DEM. În plus, industria din Uniune a afirmat că vânzările din Africa de Sud către SUA după sfârșitul perioadei de anchetă începuseră deja să scadă. Acest lucru ar însemna că este posibil ca Delta să dispună de cantități suplimentare de DEM de tip alcalin care, cel mai probabil, ar fi direcționate către piața Uniunii în cazul în care măsurile ar expira.
(41)
În cursul anchetei, Comisia a verificat uzina, capacitatea și capacitatea de a produce ale societății Delta. După cum s-a precizat mai sus, Comisia s-a bazat în calculele sale pe presupoziții prudente, în special pe o estimare prudentă a repartizării între producția de DEM de tip alcalin și de tip carbon-zinc, pe baza folosirii capacităților sale neutilizate. Chiar și cu această estimare prudentă, s-a stabilit o capacitate importantă neutilizată, în vederea consumului în Uniune a produsului în cauză, care poate fi folosită pentru a produce DEM de tip alcalin.
(42)
În ceea ce privește afirmația referitoare la evoluția probabilă a exporturilor realizate de Delta către SUA, dovezile prezentate Comisiei sugerează că acestea ar putea deveni obiectul unor presiuni în cazul în care capacitatea SUA de DEM ar continua să crească, iar cererea să scadă.
(43)
După comunicarea informațiilor, unul dintre utilizatori a susținut că Delta deține o capacitate neutilizată redusă, având în vedere că Delta avea o cotă de piață cuprinsă între 60 % și 70 % înainte de instituirea măsurilor. Cu toate acestea, chiar și utilizând o estimare prudentă privind capacitatea neutilizată a societății Delta, dacă această capacitate neutilizată este folosită pentru exportul în Uniune, Delta ar putea ușor să își crească semnificativ cota de piață fără a lua în considerare posibilitatea ca exporturile către alte destinații să fie redirecționate către Uniune. O astfel de evoluție ar avea drept rezultat o creștere și mai mare a cotei de piață care ar putea fi deținută de Delta.
3.3. Atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe
(44)
Delta beneficiază de mult timp de un canal de vânzări profitabil către SUA și nu au fost găsite dovezi care să arate că ar fi în interesul societății să redirecționeze în mod deliberat oricare dintre aceste vânzări către Uniune. Cu toate acestea, capacitatea neutilizată constatată în cursul anchetei sau cel puțin o parte substanțială a acesteia ar putea fi direcționată numai către Uniune din motivele menționate în considerentele de mai sus. În sprijinul acestei supoziții stă și faptul că piața Uniunii se numără printre cele mai mari din lume. În plus, înainte de instituirea măsurilor antidumping în vigoare, piața Uniunii a fost foarte atractivă pentru Delta deoarece deținea o cotă de piață cuprinsă între 60 % și 70 %.
(45)
Dacă Delta ar concura cu producătorii din Uniune privind prețurile, ar fi obligată să își reducă prețurile de export și să vândă astfel la prețuri de dumping pentru a se alinia prețurilor practicate de un producător din Uniune în cursul PAR. Delta ar putea, de asemenea, să își reorienteze exporturile de DEM de tip alcalin care sunt vândute în prezent în țări terțe (altele decât SUA) către Uniune la prețuri de dumping, deoarece piața Uniunii este mai atractivă decât alte piețe non-americane datorită dimensiunii sale și, în general, datorită prețurilor mai ridicate. În plus, dacă în viitor Delta ar trebui să reducă cantitățile de DEM exportate către SUA, piața Uniunii ar fi, foarte probabil, destinația unor asemenea cantități disponibile suplimentare.
(46)
În urma comunicării informațiilor, Delta a afirmat că politica sa de prețuri a fost de a vinde pe piața Uniunii doar dacă ar putea obține prețuri profitabile.
(47)
Acesta poate fi sau nu cazul, însă o vânzare profitabilă poate fi totuși una care face obiectul unui dumping, în cazul în care prețul de export este mai scăzut decât valoarea normală. În orice caz, nu s-au putut furniza dovezi care să susțină o astfel de afirmație, deoarece Delta nu a exportat cantități semnificative pe piața Uniunii în ultimii cinci ani. În plus, industria din Uniune a afirmat că vânzările de cantități mici de DEM realizate de Delta în Uniune în cursul PA au fost efectuate în scopul de a-și menține certificarea pe lângă clienții din Uniune.
(48)
Delta a comentat, de asemenea, că prețul mediu de import în Uniune pentru DEM în cursul anului 2012 a fost de 1 809 EUR pe tonă metrică, care a depășit valoarea normală a societății, ceea ce arată că, din punctul de vedere al societății Delta, acestea ar putea concura cu ceilalți importatori fără să practice dumpingul.
(49)
Totuși, această cifră medie include anumite importuri din SUA extrem de scumpe, precum și unele mult mai ieftine din China. Importurile din SUA nu au putut fi incluse în această comparație, deoarece nivelul extrem de ridicat al prețurilor (cu până la trei sau patru ori mai mari decât prețurile normale practicate pe piața Uniunii) a aruncat umbre de îndoială asupra credibilității acestor prețuri și/sau produsului importat. Dacă Delta ar trebui să concureze cu prețurile importurilor din China, la aproximativ 1 200 EUR/tonă metrică, Delta ar practica dumpingul pe piața Uniunii.
4. Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului
(50)
Având în vedere cele de mai sus, există probabilitatea ca, în cazul în care măsurile ar expira, dumpingul să reapară. DEM de tip alcalin este tipul de produs fabricat de Delta care ar fi cel mai probabil vândut către Uniune, în cazul în care măsurile ar expira, deoarece acesta este tipul de produs care a fost exportat de către Delta în trecut. De asemenea, și în prezent cea mai mare cerere în Uniune este pentru DEM de tip alcalin. Ancheta a arătat că vânzările de DEM de tip alcalin către alte destinații, cum ar fi Coreea de Sud, China și Brazilia, constând în cantități mai mici, s-au dovedit a fi exportate la prețuri de dumping, cu marje cuprinse între 2 % și 21 %.
(51)
În plus, capacitatea neutilizată de care dispune Delta reprezintă o cantitate semnificativă în comparație cu consumul din Uniune în cursul PAR. În cazul în care această capacitate ar fi utilizată pentru exportul către Uniune și ar concura la preț cu producătorii din Uniune sau ar concura la preț cu principalele importuri din țări terțe, este foarte probabil ca aceste exporturi să se efectueze la prețuri de dumping.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(52)
În cursul PAR, produsul similar a fost fabricat de către doi producători din Uniune, THA și Cegasa, care au cooperat pe deplin la anchetă. În ancheta inițială, Cegasa, care la acel moment nu producea pentru piața liberă, ci doar pentru utilizarea captivă, nu a participat ca reclamant și nu a cooperat, dar nu s-a opus anchetei.
(53)
În urma comunicării informațiilor, o parte interesată a pus sub semnul întrebării admisibilitatea Cegasa în calitate de solicitant în reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor, deoarece nu a fost reclamant în ancheta inițială, nu producea pentru piața deschisă și, astfel, nu suporta prejudicii la momentul respectiv. Solicitarea a fost respinsă, deoarece o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor trebuie să fie introdusă de către sau în numele unor producători din Uniune, dar nu neapărat (numai) de reclamantul/reclamanții inițial(i).
(54)
Cei doi producători din Uniune reprezintă întreaga producție de DEM din Uniune și constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(55)
În scopul analizei prejudiciului, datorită cooperării din partea întregii industrii din Uniune, toți indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la nivel microeconomic. Pentru a proteja confidențialitatea, toate datele sunt prezentate sub formă de indici sau de intervale.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul de pe piața Uniunii
(56)
Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza (i) volumului verificat al vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii; (ii) a volumului verificat al importurilor de la singurul producător din Africa de Sud; și (iii) a importurilor din alte țări pe baza datelor Eurostat.
(57)
Consumul de DEM din Uniune a rămas stabil între 2009 și PAR. Acesta a crescut în 2010 și în 2011, însă în 2012 a revenit la nivelurile din 2009.
Tabelul 1
2009
2010
2011
PAR
Indice (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Importurile din Africa de Sud
2.1. Volumul și cota de piață
(58)
În urma instituirii măsurilor, importurile din Africa de Sud practic au încetat.
Tabelul 2
2009
2010
2011
PAR
Volumul importurilor din Africa de Sud care fac obiectul măsurilor
100
2
3
1
Cota de piață a importurilor din Africa de Sud care fac obiectul măsurilor
100
2
4
1
2.2. Prețurile și subcotarea
(59)
Puținele vânzări de DEM originari din Africa de Sud către Uniune în cursul PAR nu subcotau prețurile industriei din Uniune. Cu toate acestea, având în vedere volumul lor foarte scăzut, nu pot fi invocate pentru a trage o concluzie pertinentă.
(60)
În consecință, s-a făcut, de asemenea, o comparație între prețurile la DEM produși și vânduți de industria din Uniune și cei produși în Africa de Sud și vânduți în restul lumii, pe baza a două scenarii, incluzându-se și excluzându-se vânzările din SUA. Motivul pentru realizarea unei analize în care să se excludă prețul practicat de Delta la exportul către SUA s-a bazat pe situația specială a pieței din SUA care implică prețuri foarte ridicate în comparație cu prețurile de export practicate de Delta către alte țări (a se vedea considerentele de mai sus).
(61)
Comparația a arătat că, în cursul PAR, vânzările din Africa de Sud către restul lumii nu au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune dacă se iau în considerare vânzările către SUA, dar au subcotat prețurile industriei din Uniune dacă vânzările către SUA sunt excluse. În plus, cu excepția vânzărilor către SUA, prețurile practicate de Delta la export au subcotat, de asemenea, prețurile indicative ale industriei din Uniune.
(62)
În urma comunicării informațiilor, industria din Uniune a susținut că prețurile practicate de Delta către SUA nu sunt reprezentative pentru prețurile sale viitoare către Uniune și că, având în vedere diferențele structurale dintre Uniune și piața din SUA, aceste prețuri nu ar trebui să fie luate în considerare. Pe de altă parte, Delta a reiterat faptul că piața americană este una matură pentru DEM, o piață în care producătorii și importatorii concurează liber și în care există mai mulți utilizatori, inclusiv utilizatori care sunt prezenți și în Uniune. În consecință, vânzările societății Delta către SUA nu ar trebui să fie excluse. În plus, Delta a considerat că, pentru calculul subcotării, Comisia nu ar trebui să folosească profitul țintă realizat de industria din Uniune în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping în cadrul anchetei inițiale.
(63)
În cazul de față, cum importurile din țara în cauză au încetat practic după impunerea măsurilor inițiale, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie să efectueze o viziune prospectivă bazată pe o serie de ipoteze rezonabile, inclusiv prețul probabil la care Delta și-ar vinde DEM în Uniune în cazul în care măsurile antidumping în vigoare ar expira.
(64)
Este incontestabil că fiecare piață pentru DEM (SUA, UE, Asia) este diferită și că producătorii de DEM aplică diferite strategii de prețuri, având în vedere nu numai costurile lor de producție, ci și capacitatea de producție din țara țintă, necesitatea de a (re)câștiga cote de piață și condițiile locale de concurență. De asemenea, este incontestabil că Delta stabilește pentru vânzările sale de DEM pe piața din SUA prețuri semnificativ mai mari decât cele practicate pe alte piețe. Prin urmare, este de așteptat ca prețurile viitoare ale societății Delta în Uniune să nu fie determinate de prețurile sale actuale pentru SUA, ci să urmărească condițiile de piață și realitățile specifice ale Uniunii.
(65)
În documentul de informare, în sensul calculelor de dumping, numai prețurile de vânzare ale societății Delta pentru DEM de tip alcalin pe diferite piețe au fost comparate cu valoarea normală construită, în timp ce, pentru calculul subcotării au fost avute în vedere și vânzările pentru un DEM de tip carbon-zinc. În urma comunicării informațiilor, industria din Uniune a afirmat că toate vânzările societății Delta de DEM de tip alcalin și de tip carbon-zinc ar trebui să fie luate în considerare pentru calcularea dumpingului și a prejudiciului. În schimb, Delta a susținut că, deoarece marea majoritate a consumului din Uniune și exporturile societății Delta către Uniune cuprind doar DEM de tip alcalin, vânzările de DEM de tip carbon-zinc nu ar trebui să fie luate în considerare deloc.
(66)
Comisia a ajuns la concluzia că atât DEM de tip alcalin, cât și DEM de tip carbon-zinc de toate tipurile ar trebui să fie luate în considerare pentru calcularea dumpingului și a prejudiciului, din următoarele motive principale: în primul rând, astfel cum s-a menționat anterior, există și o piață pentru DEM de tip carbon-zinc în Uniune, deci și o cerere pentru aceștia, deși este mai mică decât piața pentru DEM de tip alcalin, iar această piață ar putea fi, de asemenea, de interes pentru exporturile societății Delta către Uniune. În al doilea rând, DEM de tip alcalin și de tip carbon-zinc sunt produși în aceeași fabrică și pe aceeași linie de producție care utilizează aceeași materie primă și același proces de producție. În funcție de reglarea parametrilor în procesul de electroliză (densitatea curentului, temperatură, concentrația electroliților etc.), producătorii de DEM pot alege să producă DEM de tip alcalin sau de tip carbon-zinc. Prin urmare, este mai adecvat să se calculeze subcotarea prin compararea prețului mediu de export al societății Delta pentru DEM (atât de tip alcalin, cât și de tip carbon-zinc) cu prețul mediu de vânzare ale producătorilor din Uniune de DEM (atât de tip alcalin, cât și de tip carbon-zinc).
(67)
În ceea ce privește analiza subcotării prețurilor, Comisia a utilizat ca referință profitul țintă realizat de industria din Uniune în absența importurilor care fac obiectul unui dumping în cadrul anchetei inițiale, care corespunde profitului pe care o industrie cu investiții masive de capital precum cea a producătorilor de DEM se poate aștepta să îl obțină, în condiții normale de concurență. Cu toate acestea, chestiunea privind cel mai adecvat profit țintă nu este relevantă în contextul acestei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Într-adevăr, Comisia recunoaște că nu a existat o continuare a dumpingului și, prin urmare, nu a existat o continuare a prejudiciului din cauza subcotării. Analiza se concentrează așadar pe viitor, iar obiectivul său este, prin urmare, de a estima probabilitatea de reapariție a prejudiciului în caz de reapariție probabilă a dumpingului.
(68)
Delta a susținut că costurile ulterioare importului păreau să fie subestimate, deoarece nu au luat în considerare costurile de transport pentru produsul livrat către clienți din portul Anvers.
(69)
Cu toate acestea, Comisia a comparat prețurile franco fabrică ale industriei din Uniune cu prețul exportatorilor la frontierele Uniunii și, prin urmare, costurile ulterioare importului vizau numai manipularea și testarea, dar nu și costurile de transport. Prin urmare, argumentul a fost respins.
3. Importurile din alte țări terțe
(70)
Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, cât și prețul mediu al acestor importuri.
Tabelul 3
2009
2010
2011
PAR
Volumul importurilor provenite din alte țări (în tone)
5 000 - 10 000
10 000 - 15 000
5 000 - 10 000
5 000 - 10 000
Indice 2009 = 100
100
113
92
88
Cota de piață a importurilor din alte țări terțe
25 %-30 %
30 %-35 %
20 %-25 %
20 %-25 %
Valorile importurilor provenite din alte țări (EUR)
10 m-15 m
15 m-20 m
10 m-15 m
10 m-15 m
Indice 2009 = 100
100
113
93
102
Prețul importurilor (EUR/tonă)
1 566
1 572
1 590
1 809
Sursa: Eurostat
(71)
Volumul importurilor în Uniune de DEM provenind din alte țări terțe a scăzut în cursul perioadei examinate. Prețurile acestor importuri sunt peste nivelul mediu al prețurilor industriei din Uniune și peste prețurile practicate de Delta pe alte piețe cu excepția SUA în cursul PAR. După cum s-a menționat mai sus, valoarea de 1 809 EUR pe tonă este o medie a prețurilor de import foarte diferite, care variază de la importuri la preț scăzut din China la importuri la prețuri foarte ridicate din SUA. În special, nivelurile de preț înregistrate la importurile din SUA sunt extrem de ridicate în comparație cu orice alte categorii de prețuri de la producători din Uniune, de la Delta și de la alți exportatori, încât acestea nu pot fi utilizate în mod rezonabil pentru a efectua analiza. Prin urmare, această medie nu poate fi luată în considerare ca preț de referință pentru importurile viitoare originare din Africa de Sud. Delta nu ar concura cu prețurile importurilor din SUA, ci cu prețurile industriei din Uniune.
4. Situația economică a industriei din Uniune
(72)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, au fost examinați toți factorii și indicatorii economici relevanți care au influențat situația industriei din Uniune în perioada examinată.
(a) Producție
(73)
Producția Uniunii a crescut cu 6 % între 2009 și PAR. Mai exact, aceasta a crescut cu șapte puncte procentuale între 2009 și 2011, iar apoi a scăzut cu un punct procentual în cursul PAR.
Tabelul 4
2009
2010
2011
PAR
Indice 2009 = 100
100
102
107
106
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(b) Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(74)
Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a crescut cu 9 % în cursul perioadei examinate, în principal datorită îmbunătățirilor minore aduse procesului de producție (și anume, nu s-au făcut investiții majore în instalații sau echipamente noi).
(75)
Deoarece creșterea capacității a fost mai mare decât creșterea producției, rata de utilizare a capacității a scăzut cu trei puncte procentuale.
Tabelul 5
2009
2010
2011
PAR
Indicele capacității de producție 2009 = 100
100
103
108
109
Indicele de utilizare a capacității 2009 = 100
100
99
99
97
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(c) Stocuri
(76)
Volumul de stoc a rămas stabil pe durata perioadei examinate. Acesta a scăzut în 2011, dar a revenit la nivelurile din 2009 în cursul PAR.
Tabelul 6
2009
2010
2011
PAR
Indice 2009 = 100
100
103
86
100
Sursa: Răspunsuri la chestionare
(d) Volumul vânzărilor
(77)
Volumul vânzărilor efectuate de producătorii din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a crescut cu 10 % între 2009 și PAR. În 2011, volumul a crescut cu 20 % în comparație cu 2009, dar apoi a scăzut brusc cu 10 puncte procentuale în cursul PAR.
Tabelul 7
2009
2010
2011
PAR
Indice 2009 = 100
100
103
120
110
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(e) Cota de piață
(78)
Între 2009 și PAR, producătorii din Uniune au câștigat 10 puncte procentuale din cota de piață. Creșterea cotei de piață se explică prin scăderea cotei de piață a importurilor în Uniune.
Tabelul 8
2009
2010
2011
PAR
Cota de piață a industriei Uniunii
65 %-70 %
65 %-70 %
75 %-80 %
75 %-80 %
Indice 2009 = 100
100
101
111
110
Sursa: Răspunsurile la chestionare, cererea de reexaminare și datele Eurostat
(f) Creștere
(79)
Consumul din Uniune a rămas stabil între 2009 și PAR, astfel cum se prevede în tabelul 1 de mai sus. Toți ceilalți indici nu prezintă nicio creștere semnificativă pe piața Uniunii pentru produsul care face obiectul reexaminării.
(g) Ocuparea forței de muncă
(80)
Nivelul de ocupare a forței de muncă în cadrul industriei din Uniune prezintă o scădere cu nouă puncte procentuale între 2009 și PAR.
Tabelul 9
2009
2010
2011
PAR
Indice 2009 = 100
100
91
90
91
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(h) Productivitate
(81)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 18 % în perioada examinată. Aceasta reflectă faptul că producția a crescut cu 6 %, în timp ce nivelul ocupării forței de muncă a scăzut cu 9 %. Acest fapt este evident în special în 2011, când producția a crescut, în timp ce nivelul de ocupare a forței de muncă a continuat să scadă, iar productivitatea a fost mai mare cu 20 de procente decât în 2009.
Tabelul 10
2009
2010
2011
PAR
Indice 2009 = 100
100
112
120
118
Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare
(i) Factorii care influențează prețurile de vânzare
(82)
Media anuală a prețurilor de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți a scăzut cu 11 % între 2009 și PAR.
Tabelul 11
2009
2010
2011
PAR
Indice 2009 = 100
100
95
93
89
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(j) Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(83)
Deoarece importurile din Africa de Sud au încetat, practic, după impunerea măsurilor antidumping în vigoare, amploarea marjelor de dumping nu poate fi evaluată. Cu toate acestea, având în vedere indicatorii economici cheie menționați mai sus, precum și în cele ce urmează, industria din Uniune s-a dovedit a fi încă într-o situație fragilă și vulnerabilă.
(k) Salarii
(84)
Deși costul total al forței de muncă a scăzut, costul mediu al forței de muncă a crescut în cursul perioadei examinate, ca o consecință a reducerii forței de muncă totale.
Tabelul 12
2009
2010
2011
PAR
Indice 2009 = 100
100
102
103
103
Sursa: Răspunsuri la chestionare
(l) Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(85)
În perioada examinată, rentabilitatea vânzărilor produsului similar realizate de către industria din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii, exprimată ca procent din vânzările nete, a scăzut cu 50 % între 2009 și PAR. Rentabilitatea în cursul PAR este în mod semnificativ mai scăzută decât profitul țintă stabilit în ancheta inițială, care a fost fixat la nivelul profitului realizat de industria din Uniune în absența dumpingului prejudiciabil.
(86)
Randamentul investițiilor (ROI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția rentabilității.
Tabelul 13
2009
2010
2011
PAR
Rentabilitatea industriei din Uniune
5 %-10 %
5 %-10 %
5 %-10 %
0 %-5 %
Indice 2009 = 100
100
63
63
50
ROI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
15 %-20 %
5 %-10 %
10 %-15 %
5 %-10 %
Indice 2009 = 100
100
64
84
51
Sursa: Răspunsuri la chestionare
(m) Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(87)
Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a scăzut considerabil în cursul perioadei examinate, deși a rămas pozitiv, cu excepția anului 2010.
Tabelul 14
2009
2010
2011
PAR
Indice 2009 = 100
100
-34
71
10
Sursa: Răspunsuri la chestionare
(88)
Nu există niciun indiciu că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital, în cazul în care ar fi încercat acest lucru, dar nu au existat investiții semnificative în perioada examinată și, prin urmare, industria din Uniune nu a fost „pusă la încercare”.
(n) Investițiile
(89)
Sumele pe care industria din Uniune le-a investit anual pentru producerea produsului similar au scăzut cu aproximativ 50 % între 2009 și PAR. Mai precis, ele au scăzut în 2010, au crescut în 2011 și au scăzut din nou în cursul PAR. Scăderea bruscă a investițiilor, observată între 2011 și PAR, poate fi explicată, parțial, prin faptul că industria din Uniune a realizat deja, în cursul perioadei examinate, principalele investiții necesare pe care le-a programat.
Tabelul 15
2009
2010
2011
PAR
Indice 2009 = 100
100
45
115
52
Sursa: Răspunsuri la chestionare
5. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(90)
Analiza indicatorilor economici arată faptul că industria din Uniune și-a sporit producția și vânzările în perioada examinată. Cu toate acestea, majorarea de cantitate observată, care a fost nesemnificativă în sine, ar trebui privită în contextul unei creșteri a capacității de producție și al scăderii prețurilor de vânzare, care a avut drept rezultat scăderea capacităților utilizate ale producătorilor din Uniune și a prețului de vânzare pe unitate cu trei și, respectiv, 11 puncte procentuale.
(91)
În același timp, situația economică a industriei din Uniune a prezentat o deteriorare în ceea ce privește rentabilitatea, randamentul investițiilor, ocuparea forței de muncă și fluxul de numerar. În special, rentabilitatea, care constituie un important indicator al situației industriei din Uniune, este încă semnificativ inferioară profitului țintă, astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială. Industria din Uniune încă nu și-a revenit în întregime de pe urma efectelor practicilor de dumping anterioare și este încă într-o situație de fragilitate și, prin urmare, este foarte vulnerabilă la orice reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping. Prețurile medii de vânzare au scăzut de-a lungul anilor și, după toate probabilitățile, ar scădea și mai mult în cazul reapariției unor importuri care fac obiectul unui dumping originare din Africa de Sud, agravând situația deja fragilă a industriei din Uniune.
(92)
În urma comunicării informațiilor, anumite părți interesate au susținut că actuala situație fragilă și vulnerabilă a industriei din Uniune nu a fost cauzată nici de importurile care fac obiectul unui dumping originare din Africa de Sud și nici de efectele practicilor de dumping anterioare.
(93)
Acestea au remarcat că tendința principalilor indicatori economici menționați mai sus acoperea o perioadă (din 2009 până la sfârșitul PAR) în care: (i) măsurile antidumping originale erau deja instituite de ceva timp; (ii) importurile din Africa de Sud practic încetaseră; și (iii) un nou actor (Cegasa) a intrat pe piața deschisă din Uniune. Părțile interesate au analizat separat indicatorii economici ai fiecăruia dintre cei doi producători din Uniune, în loc să îi cumuleze, și a concluzionat că industria Uniunii se afla într-o situație dificilă din cauza concurenței interne nou apărute între singurii doi producători din Uniune de pe piață.
(94)
În special, aceste părți interesate au susținut că Comisia nu a recunoscut schimbările fundamentale care au avut loc în industria Uniunii din 2009. Ele au indicat că, în urma instituirii măsurilor antidumping în vigoare, indicatori economici ai reclamantului unic inițial (THA) s-au îmbunătățit în mod dramatic, eliminând astfel toate efectele negative ale practicilor de dumping anterioare. Cu toate acestea, ulterior, celălalt producător din Uniune, Cegasa, care anterior producea DEM doar pentru utilizarea captivă, și-a reamplasat fabrica de baterii în afara Uniunii. În consecință, Cegasa a eliberat o cantitate semnificativă de DEM pentru piața liberă și a început să o vândă la un preț scăzut, intrând astfel în concurență cu celălalt producător din Uniune și exercitând o puternică presiune descendentă asupra prețurilor, asupra gradului de utilizare a capacității de producție și asupra rentabilității.
(95)
În documentul de informare, Comisia confirmase deja modificarea din configurația industriei din Uniune față de ancheta inițială. Aceasta a fost o evoluție pozitivă care indică deschiderea pieței și un nivel ridicat de concurență între diferiți actori, inclusiv importurile.
(96)
De asemenea, Comisia este de acord că, în aceste circumstanțe și, în special, în absența unor importuri din Africa de Sud, situația actuală a industriei Uniunii nu poate fi imputată dumpingului provenind din Africa de Sud și nu ar trebui să fie considerată drept „continuarea prejudiciului”.
(97)
Comisia a examinat tendințele globale ale ambilor producători din Uniune începând cu 2009 și a ajuns la concluzia că indicatorii economici cheie nu sunt favorabili și că industria din Uniune se află într-o stare fragilă și vulnerabilă. În mod evident, în absența unor importuri din Africa de Sud, motivele nu pot fi practicile de dumping ale societății Delta. Cu toate acestea, în cazul în care, în cadrul unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, în care accentul cade asupra probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului în cazul expirării măsurilor, dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate din cursul PAR nu sunt factori determinanți pentru analiză.
(98)
Comisia concluzionează că industria din Uniune se află în continuare într-o situație fragilă și vulnerabilă și că rentabilitatea sa este departe de nivelul care ar fi putut fi atins într-o astfel de industrie cu utilizare intensivă a capitalului. Numai pentru un producător din Uniune se poate face o comparație cu ancheta inițială, deoarece celălalt nu a vândut pe piața Uniunii în acel moment. Pentru acest producător din Uniune, profiturile în PAR au fost în mod semnificativ mai scăzute decât cele constatate în ancheta inițială în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Impactul volumului estimat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor
(99)
Singurul producător de DEM din Africa de Sud cunoscut (Delta) deține capacități neutilizate și are potențialul de a reîncepe exporturile către piața Uniunii în cantități semnificative. În cursul perioadei examinate inițiale (2002 până în 2005/6), cota de piață deținută de Delta a crescut în mod semnificativ, de la aproximativ 30-40 % la 60-70 %. Prin urmare, Delta și-a demonstrat deja capacitatea de a crește rapid volumele de export către Uniune.
(100)
Prețurile CIF de export ale societății Delta către alte piețe, cu excepția SUA și pentru toate tipurile și toate categoriile de DEM, au fost mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune în PAR și le-a subcotat. Prețurile mai scăzute de pe alte piețe ar putea fi un stimulent pentru ca Delta să își transfere aceste exporturi către piața din Uniune în cazul în care măsurile ar expira.
(101)
Având în vedere capacitatea neutilizată constatată în cursul anchetei, saturarea altor piețe de export, precum și atractivitatea pieței Uniunii, Delta, după toate probabilitățile, ar încerca să își recâștige cota de piață semnificativă din Uniune care s-a pierdut după instituirea măsurilor în vigoare. Astfel cum s-a concluzionat mai sus, pentru a-și recâștiga cota de piață, Delta ar avea nevoie să exporte la prețuri de dumping. Prin urmare, în absența unor taxe antidumping asupra importurilor de DEM originari din Africa de Sus, orice reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping ar exercita o presiune și mai puternică asupra prețurilor industriei din Uniune și ar cauza un prejudiciu important.
2. Constatare privind probabilitatea reapariției prejudiciului
(102)
Abrogarea măsurilor ar determina, după toate probabilitățile, o reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Africa de Sud, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune și o înrăutățire a situației sale economice. Prin urmare, abrogarea măsurilor împotriva Africii de Sud ar duce, probabil, la o reapariție a prejudiciului din cauza posibilei exacerbări a situației deja fragile și vulnerabile în care s-a constatat că se află industria din Uniune.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(103)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Africii de Sud ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor în cauză.
(104)
Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(105)
În cadrul anchetei inițiale, instituirea de măsuri a fost considerată ca nefiind contrară interesului Uniunii. Deoarece prezenta anchetă constituie o reexaminare, ea analizează o situație în care au fost deja instituite măsuri antidumping, permițând așadar evaluarea oricărui impact negativ anormal asupra părților vizate de actualele măsuri antidumping.
(106)
În ciuda concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului prejudiciabil, Comisia a examinat dacă există motive imperioase care ar duce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile împotriva importurilor de DEM originari din Africa de Sud.
2. Interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune
(107)
Deși măsurile antidumping în vigoare au împiedicat ca importurile care fac obiectul unui dumping să intre pe piața Uniunii, industria din Uniune se află în continuare într-o situație fragilă și vulnerabilă, astfel cum s-a confirmat prin evoluțiile negative ale anumitor indicatori de prejudiciu esențiali.
(108)
În cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, este probabil ca situația actuală a industriei din Uniune să continue să se deterioreze, având în vedere probabilitatea intrării unor volumuri importante de importuri originare din Africa de Sud, care ar face obiectul unui dumping. Aceste intrări ar cauza, printre altele, pierderea cotei de piață, scăderea prețurilor de vânzare, scăderea ratei de utilizare a capacității și, în general, o deteriorare gravă a situației financiare a industriei din Uniune.
(109)
Este așadar clar faptul că menținerea unor măsuri antidumping împotriva Africii de Sud nu ar fi împotriva interesului industriei din Uniune.
3. Interesul importatorilor
(110)
În cursul anchetei inițiale, s-a stabilit că impactul instituirii măsurilor nu era de natură să afecteze în mod grav situația importatorilor din Uniune. La prezenta anchetă nu a cooperat niciun comerciant/importator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, se poate concluziona că menținerea măsurilor nu va afecta negativ în mod semnificativ importatorii din Uniune.
4. Interesul utilizatorilor
(111)
Au fost contactați toți utilizatorii cunoscuți de DEM din Uniune (utilizați de producătorii de baterii ca materie primă). S-au primit răspunsuri de la două societăți aparținând aceluiași grup multinațional. În cadrul anchetei inițiale, alți doi producătorii de baterii au cooperat, opunându-se instituirii măsurilor.
(112)
Utilizatorul care a cooperat a explicat situația economică dificilă cu care se confruntă producătorii de baterii din Uniune din cauza presiunii descendente asupra prețurilor exercitată de principalii lor clienți (comercianți cu amănuntul) și de riscul potențial de a pierde locuri de muncă. Cu toate acestea, utilizatorul nu a fost în măsură să furnizeze explicații sau argumente care să explice de ce și în ce fel încetarea măsurilor împotriva importurilor de DEM originari din Africa de Sud ar permite îmbunătățirea situației.
(113)
DEM reprezintă doar 10-15 % din costul total al producției de baterii. Această valoare a scăzut în comparație cu ancheta inițială. În plus, în urma instituirii de măsuri, prețul mediu de vânzare al DEM din Uniune a scăzut de fapt. În realitate, nu a fost furnizată nicio dovadă că menținerea măsurilor în vigoare ar avea o influență deloc neglijabilă asupra costurilor de producție ale producătorilor de baterii.
(114)
În absența unor elemente de probă, Comisia concluzionează că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod necorespunzător utilizatorii de DEM.
(115)
După comunicarea informațiilor, același utilizator și-a exprimat dezacordul față de evaluarea efectuată de Comisie privind situația și a afirmat că, în urma instituirii măsurilor, o sursă de DEM de bună calitate a dispărut, prețurile la DEM au crescut și chiar dacă DEM reprezintă doar 10-15 % din costurile de producție, acest lucru are un impact semnificativ asupra rentabilității deja reduse a producătorilor de baterii din Uniune.
(116)
În pofida acestei afirmații, elementele de probă de la dosar arată că alegerea utilizatorului de a nu utiliza DEM produs de Delta nu a fost legată de instituirea de taxe antidumping și că amenințarea la adresa rentabilității utilizatorului și a locurilor de muncă nu vine de la creșterea prețului la DEM, ci, de fapt, vine de la presiunea descendentă asupra prețurilor exercitată de principalii săi clienți (comercianți multinaționali cu amănuntul cu o putere de cumpărare semnificativă) și de la producătorii de baterii din China.
(117)
Același utilizator de DEM a declarat că măsurile nu ar trebui să fie menținute, deoarece ancheta nu a constatat niciun dumping către Uniune în cursul PAR și deoarece nu exista niciun risc al reapariției dumpingului datorită cotei mici de piață disponibilă pentru Delta în cazul în care toate capacitățile sale neutilizate ar fi direcționate către Uniune.
(118)
Acest argument a fost respins întrucât cota de piață potențial disponibilă pentru Delta ar fi, în mod clar, semnificativă, iar aceste exporturi către Uniune ar fi realizate la prețuri de dumping.
5. Evoluțiile viitoare
(119)
Reclamanții au menționat în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor că, în cazul creșterii în Uniune a cererii pentru automobile electrice în viitor, se va înregistra o creștere a cererii pentru DEM în amonte, aceștia fiind considerați drept materia primă cel mai des utilizată în producția de oxid de mangan-litiu care, la rândul său, servește ca material catodic pentru bateriile cu litiu-ion reîncărcabile folosite în numeroase modele de vehicule electrice. Ei susțin că dacă prejudiciul cauzat de importurile din Africa de Sud care fac obiectul unui dumping reapare, industria de DEM din Uniune poate că nu ar mai exista pentru a răspunde acestei cereri viitoare potențiale provenită din tehnologiile noi.
(120)
Ancheta nu a găsit dovezi concrete în sprijinul sau împotriva afirmației că o viitoare evoluție în sectorul automobilelor electrice ar influența în mod semnificativ industria de DEM și cererea de DEM. Cu toate acestea, este adevărat că industria din Uniune testează fezabilitatea fabricării de oxid de mangan-litiu pe bază de DEM, poate obține know-how-ul și echipamentele pentru fabricarea acestuia în viitor și participă la o serie de proiecte finanțate de Uniune legate de cercetare și dezvoltare de baterii litiu-ion.
(121)
În urma comunicării de informații, acest aspect a fost menționat pe scurt de unele părți interesate, dar, din nou, nu au furnizat niciun element concludent cu privire la posibilul impact al evoluțiilor viitoare din sectorul automobilelor electrice în Uniune și/sau al altor piețe asupra produsului în cauză.
6. Concluzie privind interesul Uniunii
(122)
Având în vedere dovezile menționate mai sus, nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
(123)
Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite tipuri de dioxizi electrolitici de mangan provenind din Africa de Sud ar trebui menținute pentru o perioadă suplimentară de cinci ani,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă antidumping definitivă la importurile de dioxizi electrolitici de mangan (adică dioxizi de mangan produși printr-un proces electrolitic) netratați termic după procesul electrolitic, încadrați în prezent la codul NC ex 2820 10 00 (cod TARIC 2820100010) și provenind din Republica Africa de Sud.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societățile enumerate mai jos este următorul:
Societatea
Taxa antidumping
Codul adițional TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Toate celelalte societăți
17,1 %
A999
(3) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 24 februarie 2014.