NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1141/2014
ze dne 22. října 2014
o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 224 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (3),
v souladu s řádným legislativním postupem (4),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 10 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a v čl. 12 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) se stanoví, že politické strany na evropské úrovni přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie.
(2)
V článcích 11 a 12 Listiny se stanoví, že právo na svobodu sdružování na všech úrovních, například v politických a občanských otázkách, a právo na svobodu projevu, které zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice, jsou základními právy každého občana Unie.
(3)
Evropští občané by měli mít možnost využít těchto práv k plnohodnotné účasti na demokratickém životě Unie.
(4)
Skutečně nadnárodní evropské politické strany a k nim přidružené evropské politické nadace hrají rozhodující úlohu při formulování hlasu občanů na evropské úrovni tím, že propojí politiku na vnitrostátní a unijní úrovni.
(5)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace by měly být povzbuzovány a mělo by se jim napomáhat ve snahách o zajišťování silné vazby mezi evropskou občanskou společností a orgány Unie, zejména Evropským parlamentem.
(6)
Zkušenosti evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací z uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 (5), společně s usnesením Evropského parlamentu ze dne 6. dubna 2011 o uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003 (6), svědčí o nutnosti zlepšit právní a finanční rámec pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace a umožnit jim tak, aby se více zviditelnily a aby se z nich stali efektivně fungující aktéři mnohoúrovňového politického systému Unie.
(7)
Jako výraz uznání poslání, které vyplývá pro evropské politické strany ze Smlouvy o EU, a s cílem usnadnit jejich práci by měl být pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace zaveden zvláštní evropský právní status.
(8)
Za účelem registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a za účelem ukládání sankcí těmto stranám a nadacím by měl být zřízen Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“). Pro získání evropského právního statusu, z nějž vyplývá řada práv a povinností, by měla být nezbytná registrace. Úřad by měl být nezávislý, aby se předešlo jakémukoli možnému střetu zájmů.
(9)
Mělo by být stanoveno, jak mají evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace postupovat, aby získaly evropský právní status podle tohoto nařízení, a stejně tak by měly být stanoveny postupy a kritéria pro rozhodování o tom, zda tento evropský právní status přiznat. Je rovněž nezbytné stanovit postupy pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbude evropského právního statusu nebo jej ztratí či se ho vzdá.
(10)
Za účelem umožnění dohledu nad právními subjekty podléhajícími unijnímu i vnitrostátnímu právu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) v souvislosti s fungováním rejstříku pro evropské politické strany a evropské politické nadace spravovaného úřadem (dále jen „rejstřík“), zejména pokud jde o údaje a podklady, které jsou v tomto rejstříku uchovávány. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a tvorbě aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(11)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o ustanovení o systému registračních čísel a zpřístupňování standardních výpisů z rejstříků úřadem třetím stranám na jejich žádost. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(12)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které si přejí získat uznání jako takové na úrovni Unie na základě evropského právního statusu a obdržet veřejné finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by měly dodržovat určité zásady a splňovat určité podmínky. Zejména je nezbytné, aby evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace respektovaly hodnoty, na nichž je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(13)
Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo evropské politické nadace z důvodu nerespektování hodnot, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se mělo přijmout pouze v případě, že tyto hodnoty budou porušeny zjevným a závažným způsobem. Při přijetí rozhodnutí o zrušení registrace by měl úřad postupovat v plném souladu s Listinou.
(14)
Stanovy evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měly obsahovat několik základních ustanovení. Členské státy by měly být oprávněny stanovit, že stanovy evropských politických stran a evropských politických nadací, které zřídily své sídlo na jejich území, musí splňovat další požadavky za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nebudou v rozporu s tímto nařízením.
(15)
Úřad by měl pravidelně ověřovat, zda jsou podmínky a požadavky týkající se registrace evropských politických stran a evropských politických nadací dodržovány. Rozhodnutí o tom, zda jsou respektovány hodnoty, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se měla přijímat zvláštním postupem a po konzultaci s výborem nezávislých osobností.
(16)
Úřad je subjektem Unie ve smyslu článku 263 Smlouvy o fungování EU.
(17)
Nezávislost a transparentnost výboru nezávislých osobností by měla být zaručena.
(18)
Evropský právní status přiznaný evropským politickým stranám a jejich přidruženým nadacím by jim měl zajišťovat právní způsobilost a uznání ve všech členských státech. Tato právní způsobilost a uznání je ovšem neopravňuje k tomu, aby nominovaly kandidáty do vnitrostátních voleb či do voleb do Evropského parlamentu, ani aby se účastnily kampaní k referendům. Udělení takového či podobného oprávnění zůstává v pravomoci členských států.
(19)
Činnost evropských politických stran a evropských politických nadací by se měla řídit tímto nařízením, přičemž v záležitostech, které nejsou tímto nařízením upraveny, by se měla jejich činnost řídit příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členských států. Právní status evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měl být upraven tímto nařízením a příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž má tato strana nebo nadace své sídlo (dále jen „členský stát sídla“). Členský stát sídla by měl mít možnost předem určit, které právní předpisy jsou příslušné, nebo může těmto stranám a nadacím ponechat možnost volby. Členský stát sídla by měl mít rovněž možnost stanovit další či dodatečné požadavky nad rámec požadavků stanovených v tomto nařízení, včetně ustanovení o registraci a začlenění evropských politických stran a nadací jako takových do vnitrostátního správního a kontrolního systému a o uspořádání evropských politických stran a nadací a jejich stanovách, včetně otázky odpovědnosti, za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nejsou v rozporu s tímto nařízením.
(20)
Jako klíčový prvek evropského právního statusu by měla být evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím přiznána evropská právní subjektivita. Získání evropské právní subjektivity by mělo podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů členského státu sídla, zájmů žadatelů o evropský právní status (dále jen „žadatel“) a dotčených třetích stran. Zejména by jakákoli původní vnitrostátní právní subjektivita měla být přeměněna na evropskou právní subjektivitu, přičemž veškerá práva a povinnosti, jichž dřívější vnitrostátní právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový evropský právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je dále třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Členský stát sídla by měl mít možnost určit typy vnitrostátních právnických osob, jejichž právní subjektivita podle vnitrostátního práva se může přeměnit na evropskou právní subjektivitu, přičemž svůj souhlas s tím, aby tyto subjekty právní subjektivitu podle tohoto nařízení získaly, může udělit až poté, co budou poskytnuty přiměřené záruky, zejména pokud jde o legálnost stanov žadatele s ohledem na právní předpisy tohoto členského státu nebo o ochranu věřitelů či držitelů jiných práv ve vztahu k původní vnitrostátní právní subjektivitě.
(21)
Zánik evropské právní subjektivity by měl podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů Evropské unie, členského státu, v němž mají evropské politické strany nebo evropské politické nadace své sídlo, zájmů jich samotných a zájmů jakýchkoliv dotčených třetích stran. Zejména pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace získá právní subjektivitu v souladu s právními předpisy členského státu sídla, mělo by to být považováno za přeměnu evropské právní subjektivity, přičemž veškerá práva a povinnosti, které dřívější evropský právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový vnitrostátní právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace právní subjektivitu v členském státě sídla nezíská, měla by svou činnost ukončit v souladu s právem tohoto členského státu a v souladu s podmínkou vyžadující, že jejím cílem nebude zisk. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu by měly mít možnost s příslušným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady případných finančních sankcí.
(22)
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva a pokud se toto porušení bude týkat záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Evropská unie, měl by úřad na žádost dotčeného členského státu rozhodnout o uplatnění postupů stanovených tímto nařízením. Úřad by měl rovněž na žádost členského státu sídla rozhodnout o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku, pokud vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva v jakékoli jiné záležitosti.
(23)
Způsobilost pro financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měla omezit na evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které byly za takové uznány a získaly evropský právní status. Je nezbytné nejen zajistit, aby podmínky pro vytvoření evropské politické strany nebyly nepřiměřené, nýbrž aby tyto podmínky mohla snadno splnit i organizovaná, seriózní spojenectví politických stran či spojenectví fyzických osob nebo spojenectví politických stran a fyzických osob působící na nadnárodní úrovni. Zároveň je nezbytné stanovit přiměřená kritéria pro přidělování omezených prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, která objektivně prokáží evropské ambice evropských politických stran a skutečnou volební podporu těchto stran. Při stanovení těchto kritérií je nejvhodnější vycházet z výsledku voleb do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové musí podle tohoto nařízení účastnit a které jsou přesným ukazatelem úspěchu evropské politické strany u voličů. Kritéria by měla zohledňovat úlohu Evropského parlamentu spočívající v přímém zastupování občanů Unie a přisouzenou mu čl. 10 odst. 2 Smlouvy o EU, jakož i cíl evropských politických stran, jímž je účastnit se plnohodnotně na demokratickém životě Unie a stát se aktivními účastníky evropské zastupitelské demokracie, aby mohly účinně vyjadřovat názory, stanoviska a politickou vůli občanů Unie. Způsobilost k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se proto měla omezit jen na evropské politické strany, které jsou zastoupeny v Evropském parlamentu nejméně jedním ze svých členů, a na evropské politické nadace, které se o financování ucházejí prostřednictvím evropské politické strany, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním ze svých členů.
(24)
Pro zvýšení transparentnosti financování evropských politických stran a s cílem předejít možnému zneužívání pravidel financování by se na člena Evropského parlamentu, a to pouze pro účely financování, mělo pohlížet jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která by měla být tou stranou, k níž je přidružena jeho národní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
(25)
Je třeba stanovit postupy, jimiž by se měly řídit evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace při podávání žádosti o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i postupy, kritéria a pravidla, které musí být dodržovány při rozhodování o přiznání takového financování.
(26)
Některé druhy darů a příspěvků evropským politickým stranám a nadacím z jiných zdrojů, než je souhrnný rozpočet Evropské unie, by měly být zakázány nebo by se na ně měla vztahovat omezení, aby se zvýšila nezávislost, odpovědnost a kontrola evropských politických stran a nadací z jiných zdrojů. Jakékoli omezení volného pohybu kapitálu, které by z takových omezení mohlo vyplývat, je odůvodněno veřejným zájmem a je pro dosažení výše uvedených cílů nezbytně nutné.
(27)
Evropské politické strany by měly mít možnost financovat kampaně vedené v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, zatímco financování a omezení volebních výdajů stran a kandidátů v těchto volbách by mělo být upraveno předpisy jednotlivých členských států.
(28)
Evropské politické strany by neměly přímo ani nepřímo financovat jiné politické strany a zejména ne vnitrostátní politické strany či kandidáty. Evropské politické nadace by neměly přímo ani nepřímo financovat evropské ani vnitrostátní politické strany či kandidáty. Kromě toho by evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace neměly financovat kampaně k referendům. V těchto zásadách se odráží prohlášení č. 11 k článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství, připojené k závěrečnému aktu Smlouvy z Nice.
(29)
Pro rozdělování rozpočtových prostředků, které jsou každý rok k dispozici ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by se měla stanovit zvláštní pravidla a postupy, a to jednak s ohledem na počet příjemců, a jednak s ohledem na podíl zvolených členů jednotlivých evropských politických stran, které jsou příjemci, a v širším pojetí i jejich přidružených evropských politických nadací, v Evropském parlamentu. Tato pravidla by měla zajišťovat plnou transparentnost, vedení účetnictví, audit a finanční kontrolu evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací a ukládání přiměřených sankcí, a to i pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace poruší hodnoty, na nichž je Unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(30)
K zajištění dodržování závazků stanovených v tomto nařízení v souvislosti s financováním a s výdaji evropských politických stran a evropských politických nadací a v souvislosti s jinými záležitostmi je nezbytné zřídit účinné kontrolní mechanismy. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy by proto měly spolupracovat a vyměňovat si všechny nezbytné informace. Podporovat je třeba i vzájemnou spolupráci orgánů členských států, aby se zajistila účinná a účelná kontrola dodržování závazků vyplývajících z příslušných vnitrostátních předpisů.
(31)
Má-li se zajistit účinné, přiměřené a jednotné dodržování povinností souvisejících s činností evropských politických stran a evropských politických nadací, je nezbytné stanovit jasný, silný a odrazující systém sankcí. Tento systém by měl rovněž respektovat zásadu ne bis in idem, podle níž nelze totéž protiprávní jednání trestat dvakrát. Dále je nezbytné vymezit úlohu úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu, pokud jde o kontrolu a ověřování dodržování tohoto nařízení orgány členských států, jakož i mechanismy pro spolupráci mezi nimi.
(32)
Za účelem zvýšení evropského politického povědomí občanů a prosazování transparentnosti evropského volebního procesu mohou evropské politické strany během voleb do Evropského parlamentu informovat občany o vazbách mezi nimi a jejich přidruženými vnitrostátními politickými stranami a kandidáty.
(33)
Z důvodů transparentnosti a s cílem posílit kontrolu a demokratické skládání účtů evropských politických stran a evropských politických nadací by měly být zveřejňovány informace, které jsou považovány za závažný veřejný zájem, zejména informace o jejich stanovách, členství, účetních závěrkách, dárcích a darech, příspěvcích a grantech ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i informace týkající se rozhodnutí úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu o registraci, financování a sankcích. Vytvoření právního rámce pro zajištění veřejné dostupnosti těchto informací je nejúčinnějším prostředkem k vytvoření rovných podmínek a spravedlivé soutěže politických sil a k udržení otevřeného, transparentního a demokratického legislativního a volebního procesu, a tím k posílení důvěry občanů a voličů v evropskou zastupitelskou demokracii a v širším pojetí k předcházení korupci a zneužívání moci.
(34)
V souladu se zásadou proporcionality by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob neměla vztahovat na dary nepřesahující svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce. Mimoto by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob bez předchozího písemného souhlasu dárce neměla vztahovat ani na dary v hodnotě od 1 500 EUR do 3 000 EUR za rok. Tyto limity představují přiměřenou rovnováhu mezi základním právem na ochranu osobních údajů na jedné straně a legitimním zájmem veřejnosti na transparentnosti financování evropských politických stran a nadací, která je z hlediska předcházení korupce ve vztahu k financování politických stran a nadací uváděna v mezinárodních doporučeních, na straně druhé. Zveřejňování darů přesahujících svou hodnotou 3 000 EUR za rok od jednoho dárce by mělo umožňovat účinnou veřejnou kontrolu a dohled nad vztahy mezi dárci a evropskými politickými stranami. Stejně tak by v souladu se zásadou proporcionality měly být informace o darech zveřejňovány jednou ročně, s výjimkou období předvolebních kampaní do Evropského parlamentu nebo darů přesahujících svou hodnotou 12 000 EUR, u nichž by ke zveřejnění mělo dojít neprodleně.
(35)
Toto nařízení dodržuje základní práva a respektuje zásady zakotvené v Listině, zejména v článcích 7 a 8, v nichž je stanoveno, že každý má právo na respektování svého soukromého života a na ochranu osobních údajů, které se ho týkají, a musí být prováděno při plném respektování těchto práv a zásad.
(36)
Na zpracovávání osobních údajů úřadem, Evropským parlamentem a výborem složeným z nezávislých významných osobností se při uplatňování tohoto nařízení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (8).
(37)
Na zpracování osobních údajů se při uplatňování tohoto nařízení použije směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (9).
(38)
V zájmu právní jistoty je vhodné vysvětlit, že úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, vnitrostátní orgány příslušné k provádění kontroly aspektů financování evropských politických stran a evropských politických nadací, a další dotčené třetí strany, o nichž se zmiňuje nebo které stanoví toto nařízení, jsou správci údajů ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001 nebo směrnice 95/46/ES. Rovněž je nezbytné upřesnit maximální lhůtu, po kterou mohou uchovávat osobní údaje shromážděné pro účely zajištění zákonnosti, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství v evropských politických stranách. Jakožto správci údajů mají úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, příslušné vnitrostátní orgány a příslušné třetí strany přijmout všechna odpovídající opatření ke splnění povinností stanovených nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnice 95/46/ES, zejména povinností týkajících se zákonnosti zpracování osobních údajů, bezpečnosti zpracování, poskytování informací a práv subjektů údajů na přístup ke svým osobním údajům a na opravu a výmaz těchto údajů.
(39)
Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se použijí ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany by měly v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva odpovídat za škody, které způsobí. Členské státy by kromě toho měly zajistit, aby se na příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany vztahovaly odpovídající sankce za porušení tohoto nařízení.
(40)
Technická podpora poskytovaná Evropským parlamentem evropským politickým stranám by se měla řídit zásadou rovného zacházení, měla by být odpovídající a poskytována za úhradu a měly by se o ní podávat pravidelné veřejně přístupné zprávy.
(41)
Hlavní informace o uplatňování tohoto nařízení by měly být veřejnosti dostupné na zvláštní internetové stránce.
(42)
Soudní kontrola, k níž je příslušný Soudní dvůr Evropské unie, pomůže zajistit správné uplatňování tohoto nařízení. Rovněž by měla být přijata ustanovení, která evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím umožní, aby byly vyslechnuty a aby přijaly nápravná opatření, dříve než jim bude uložena sankce.
(43)
Členské státy by měly zajistit zavedení vnitrostátních opatření, která podpoří účinné uplatňování tohoto nařízení.
(44)
Členské státy by měly mít dostatek času na přijetí opatření zajišťujících hladké a účinné uplatňování tohoto nařízení. Mělo by být stanoveno přechodné období mezi vstupem tohoto nařízení v platnost a začátkem jeho uplatňování.
(45)
Byl konzultován Evropský inspektor ochrany údajů, který k dané problematice vydal stanovisko (10).
(46)
Nařízení (ES) č. 2004/2003 by mělo být zrušeno vzhledem k potřebě významných změn a doplnění v pravidlech a postupech, které se v současnosti používají na politické strany a nadace na úrovni Unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví podmínky, jimiž se řídí status a financování politických stran na evropské úrovni (dále jen „evropské politické strany“) a politických nadací na evropské úrovni (dále jen „evropské politické nadace“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„politickou stranou“ sdružení občanů:
-
které sleduje politické cíle a
-
které je buď uznáno, nebo zřízeno v souladu s právním řádem alespoň jednoho členského státu;
2)
„politickým spojenectvím“ strukturovaná spolupráce mezi politickými stranami nebo občany;
3)
„evropskou politickou stranou“ politické spojenectví, které sleduje politické cíle a je zaregistrováno v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení u Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace zřízeného článkem 6;
4)
„evropskou politickou nadací“ subjekt, který je formálně přidružen k některé evropské politické straně, je zaregistrován u úřadu v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, a svou činností, kterou vyvíjí v rámci cílů a hodnot, jež sleduje Unie, podporuje a doplňuje cíle své evropské politické strany plněním jednoho nebo více těchto úkolů:
a)
sleduje diskusi o otázkách evropské veřejné politiky a procesu evropské integrace, analyzuje ji a přispívání k ní;
b)
vyvíjí činnost související s otázkami evropské veřejné politiky, jako je pořádání a podpora seminářů, školení, konferencí a studií této problematiky mezi příslušnými zúčastněnými stranami, včetně organizací mládeže a dalších zástupců občanské společnosti;
c)
rozvíjí spolupráci za účelem podpory demokracie, a to i ve třetích zemích;
d)
slouží jako rámec, v němž mohou na evropské úrovni společně pracovat vnitrostátní politické nadace, členové akademické obce a další příslušní účastníci;
5)
„regionálním parlamentem“ nebo „regionálním shromážděním“ subjekt, jehož členové buď mají volební mandát v některém regionu, nebo se politicky zodpovídají volenému shromáždění;
6)
„financováním ze souhrnného rozpočtu Evropské unie“ grant udělený podle hlavy VI části první nebo příspěvek udělený v souladu s hlavou VIII části druhé nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) („finanční nařízení“);
7)
„darem“ nabídka hotovosti, nabídka nepeněžních darů, poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností nebo jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotyčnou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší než tržní, s výjimkou členských příspěvků a běžných politických činností, které jednotlivci vykonávají na dobrovolném základě;
8)
„členským příspěvkem“ platba v hotovosti, včetně členských poplatků, nebo nepeněžní příspěvky či poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností či jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotčenou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší, než je tržní, jsou-li evropské politické straně nebo evropské politické nadaci poskytnuty jedním z jejích členů, s výjimkou běžných politických činností, které jednotliví členové vykonávají na dobrovolném základě;
9)
„ročním rozpočtem“ pro účely článku 20 a 27 celková výše výdajů v daném roce vykázaná v ročních účetních závěrkách dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
10)
„vnitrostátním kontaktním místem“ jedno z kontaktních míst zřízených pro vyřizování záležitostí spojených s ústřední databází vyloučených zájemců a uchazečů uvedenou v článku 108 finančního nařízení a článku 144 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (12), nebo jakékoli jiné osoby, které příslušné orgány členských států určí, aby zajišťovaly výměnu informací o uplatňování tohoto nařízení;
11)
„sídlem“ místo, v němž se nachází ústředí příslušné evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
12)
„souběžnými protiprávními jednáními“ dvě nebo více protiprávních jednání, k nimž došlo v rámci téhož protizákonného činu;
13)
„opakovaným protiprávním jednáním“ protiprávní jednání, kterého se dopustila osoba, jíž byl v posledních pěti letech uložen trest za stejný typ protiprávního jednání.
KAPITOLA II
STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 3
Podmínky registrace
1. Politické spojenectví může žádat o registraci jako evropská politická strana za těchto podmínek:
a)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
b)
spojenectví nebo jeho členové musí být alespoň v jedné čtvrtině členských států zastoupeno členy Evropského parlamentu, vnitrostátních parlamentů, regionálních parlamentů nebo regionálních shromáždění, nebo
spojenectví nebo jeho členové obdrželi alespoň v jedné čtvrtině členských států nejméně tři procenta hlasů odevzdaných v každém z nich při posledních volbách do Evropského parlamentu;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty uvedené v článku 2 Smlouvy o EU, na kterých je založena Unie, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
spojenectví nebo jeho členové se zúčastnili voleb do Evropského parlamentu nebo veřejně vyjádřili úmysl zúčastnit se příštích voleb do Evropského parlamentu; a
e)
jeho cílem nesmí být zisk.
2. Žadatel je oprávněn podat žádost o registraci jako evropská politická nadace za těchto podmínek:
a)
musí být přidružen k evropské politické straně registrované v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení;
b)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty, na kterých je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
jeho cíle musí doplňovat cíle té evropské politické strany, k níž je oficiálně přidružen;
e)
členové jeho řídícího orgánu musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států; a
f)
jeho cílem nesmí být zisk.
3. Evropská politická strana může mít pouze jednu formálně přidruženou evropskou politickou nadaci. Každá evropská politická strana a přidružená evropská politická nadace musí zajistit, aby bylo provedeno oddělení jejich struktur běžného řízení, řídících struktur a finančního účetnictví.
Článek 4
Řízení evropských politických stran
1. Stanovy evropské politické strany musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
politický program, který stanoví její účel a cíle;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. e) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
případně název přidružené politické nadace a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek; a
g)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické strany.
2. Stanovy evropské politické strany musí obsahovat ustanovení týkající se vnitrostranického uspořádání a upravující alespoň:
a)
podmínky pro přijímání, odstoupení a vyloučení jejích členů, přičemž seznam členských stran je připojen ke stanovám;
b)
práva a povinnosti spojené se všemi druhy členství a příslušná hlasovací práva;
c)
pravomoci, povinnosti a složení jejích řídících orgánů a kritéria pro výběr kandidátů do každého z nich, včetně podmínek pro jejich jmenování a odvolání;
d)
její vnitřní rozhodovací procesy, zejména postup při hlasování a požadavky na usnášeníschopnost;
e)
její přístup k transparentnosti, zejména ve vztahu k účetnictví, závěrkám a darům, důvěrnosti a ochraně osobních údajů; a
f)
vnitřní postup pro změny jejích stanov.
3. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 5
Řízení evropských politických nadací
1. Stanovy evropské politické nadace musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
popis jejího účelu a cílů, které musí být slučitelné s úkoly uvedenými v čl. 2 bodu 4;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. f) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
název evropské politické strany, k níž je přímo přidružena, a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
seznam jejích orgánů, v němž jsou uvedeny pravomoci, povinnosti a složení těchto orgánů, včetně způsobu jmenování a odvolávání členů a vedoucích činitelů těchto orgánů;
g)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla o vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek;
h)
vnitřní postup, jímž se mění její stanovy; a
i)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické nadace.
2. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 6
Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace
1. Zřizuje se Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“) pro účely registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a pro účely ukládání sankcí těmto stranám a nadacím podle tohoto nařízení.
2. Úřad má právní subjektivitu. Je nezávislý a své úkoly vykonává v plném souladu s tímto nařízením.
Úřad rozhoduje o registraci a zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace v souladu s postupy a podmínkami stanovenými v tomto nařízení. Úřad mimoto pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se jejich řízení podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g).
Ve svých rozhodnutích úřad plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Úřad je zastupován ředitelem, který přijímá veškerá rozhodnutí jménem úřadu.
3. Ředitele úřadu jmenují na období pěti let bez možnosti opětovného jmenování Evropský parlament, Rada a Komise (společně dále jen „orgán oprávněný ke jmenování“) společnou dohodou na základě návrhů, které po otevřené výzvě k přihlášení kandidátů předloží výběrová komise složená z generálních tajemníků těchto tří orgánů.
Ředitel Úřadu je vybrán na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmí být členem Evropského parlamentu, vykonávat jakýkoliv volený mandát ani být současným či bývalým zaměstnancem evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Vybraný ředitel nesmí být ve střetu zájmů mezi povinnostmi ředitele úřadu a jeho dalšími úředními povinnostmi, zejména ve vztahu k uplatňování tohoto nařízení.
Ředitel, který odstoupil, odešel do důchodu, byl odvolán nebo zemřel, je nahrazen novým ředitelem, jehož jmenování proběhne stejným postupem.
V případě pravidelné obměny nebo dobrovolného odstoupení zůstává ředitel ve funkci, dokud se jeho nástupce neujme funkce.
Pokud ředitel úřadu již nesplňuje podmínky nezbytné pro výkon svých povinností, může být odvolán společnou dohodou nejméně dvou ze tří orgánů uvedených v prvním pododstavci a na základě zprávy, kterou vypracuje výběrová komise uvedená v prvním pododstavci z vlastního podnětu nebo na žádost kteréhokoli z uvedených tří orgánů.
Ředitel úřadu vykonává své pracovní povinnosti nezávisle. Při jednání jménem úřadu ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Ředitel úřadu se zdrží jednání, které je neslučitelné s povahou jeho povinností.
Evropský parlament, Rada a Komise vykonávají společně ve vztahu k řediteli pravomoci, které služební řád úředníků Unie (a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie), stanovený v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (13), svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování. Aniž jsou dotčena rozhodnutí o jmenování či odvolání, uvedené tři orgány se mohou dohodnout na tom, že některé nebo všechny zbývající pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování může vykonávat jeden z těchto tří orgánů.
Orgán oprávněný ke jmenování může ředitele pověřit i jinými úkoly, a to za předpokladu, že jsou tyto úkoly slučitelné s pracovní náplní vyplývající z plnění povinností ředitele úřadu a nepovedou ke střetu zájmů ani neohrozí plnou nezávislost ředitele.
4. Úřad se fyzicky nachází v Evropském parlamentu, což mu umožňuje využívat potřebné kancelářské prostory a zařízení administrativní podpory.
5. Řediteli úřadu jsou nápomocni zaměstnanci jednoho či více orgánů Unie. Při pracovní činnosti vykonávané pro úřad se tito zaměstnanci řídí výhradně pokyny ředitele úřadu.
Výběr zaměstnanců nesmí vést ke střetu zájmů mezi povinnostmi, jež vyplývají z jejich práce vykonávané pro úřad, a jinými úředními povinnostmi. Tito zaměstnanci se zdržují jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
6. Úřad uzavírá s Evropským parlamentem a v případě potřeby i s dalšími orgány správní dohody o opatřeních nezbytných pro plnění jeho úkolů, zejména dohody týkající se poskytování zaměstnanců, služeb a podpory podle odstavců 4, 5 a 8.
7. Prostředky na financování výdajů úřadu jsou v souhrnném rozpočtu Evropské unie uvedeny v samostatné hlavě oddílu Evropský parlament. Prostředky jsou vyčleněny ve výši, která zajistí řádné a nezávislé fungování úřadu. Návrh rozpočtového plánu úřadu předloží ředitel Evropskému parlamentu a zveřejní jej. Evropský parlament pověří těmito povinnostmi schvalující osoby ve věci těchto prostředků ředitele úřadu.
8. Na úřad se vztahuje nařízení Rady č. 1 (14).
Překladatelské služby potřebné pro fungování úřadu a rejstříku zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
9. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu sdílejí veškeré informace nezbytné pro plnění svých povinností podle tohoto nařízení.
10. Ředitel předkládá každý rok Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o činnosti úřadu.
11. Soudní dvůr Evropské unie provádí v souladu s článkem 263 Smlouvy o fungování EU přezkum legality rozhodnutí úřadu a v souladu s články 268 a 340 Smlouvy o fungování EU má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody způsobené úřadem. Pokud úřad v rozporu s tímto nařízením rozhodnutí nepřijme, může být u Soudního dvora Evropské unie podána žaloba na nečinnost v souladu s článkem 265 Smlouvy o fungování EU.
Článek 7
Rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací
1. Úřad zřídí a spravuje rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací. Informace uvedené v rejstříku musí být v souladu s článkem 32 dostupné na internetu.
2. K zajištění řádného fungování rejstříku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o:
a)
údaje a podklady v držení úřadu, uchovávané v rejstříku, které zahrnují stanovy evropských politických stran či evropských politických nadací, jakékoli další dokumenty, jež byly přiloženy k žádosti o registraci podle čl. 8 odst. 2, dokumenty přijaté v souladu s čl. 15 odst. 2 od členského státu sídla, a informace o totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g);
b)
dokumenty z rejstříku uvedené v písmenu a) tohoto odstavce, v jejichž případě je rejstřík příslušný k osvědčování zákonnosti určované úřadem v souladu s jeho pravomocemi podle tohoto nařízení. Úřad není příslušný k ověřování toho, zda evropská politická strana či evropská politická nadace dodržuje povinnosti či požadavky, které těmto stranám či nadacím v souladu s články 4 a 5 a čl. 14 odst. 2 ukládá členský stát sídla, a které jsou nad rámec povinností a požadavků stanovených tímto nařízením.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů upřesní systém registračních čísel, který bude v rejstříku uplatňován, a standardní podobu výpisu z rejstříku, který bude na žádost poskytován třetím osobám, včetně obsahu dopisů a dokumentů. Tyto výpisy nesmí zahrnovat žádné osobní údaje kromě totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 37.
Článek 8
Žádost o registraci
1. Žádost se podává u úřadu. Žádost o registraci evropské politické nadace se podává pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je žadatel formálně přidružen.
2. K žádosti se přiloží:
a)
doklady o tom, že žadatel splňuje podmínky stanovené v článku 3, včetně standardního formálního prohlášení v podobě uvedené v příloze;
b)
stanovy strany nebo nadace obsahující ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5, včetně příslušných příloh a případně prohlášení členského státu sídla podle čl. 15 odst. 2.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení za účelem:
a)
stanovení doplňujících údajů nebo podkladů ve vztahu k odstavci 2, které jsou nezbytné pro to, aby mohl úřad v plném rozsahu plnit své úkoly podle tohoto nařízení spojené se správou rejstříku;
b)
pozměnění standardního formálního prohlášení uvedeného v příloze tohoto nařízení, pokud jde o konkrétní údaje, které v případě potřeby vyplní žadatel, s cílem zajistit shromáždění dostatečných údajů o signatáři, jeho mandátu a evropské politické straně nebo evropské politické nadaci, kterou na základě svého pověření zastupuje pro účely tohoto prohlášení.
4. Dokumentace předložená úřadu jako součást žádosti se bezodkladně zveřejní na internetových stránkách podle článku 32.
Článek 9
Posouzení žádosti a rozhodnutí úřadu
1. Úřad žádost posoudí a určí, zda žadatel splňuje podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a zda stanovy obsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
2. Úřad přijme rozhodnutí o registraci žadatele, ledaže žadatel nesplní podmínky pro registraci stanovené v článku 3 nebo že stanovy neobsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
Úřad své rozhodnutí o registraci žadatele zveřejní do jednoho měsíce od obdržení žádosti o registraci nebo, pokud se použijí postupy podle čl. 15 odst. 4, do čtyř měsíců od obdržení žádosti o registraci.
Je-li žádost neúplná, úřad žadatele neprodleně vyzve, aby doplnil požadované informace. Lhůta stanovená ve druhém pododstavci začíná běžet až ode dne, kdy úřad obdrží úplnou žádost.
3. Standardní formální prohlášení uvedené v čl. 8 odst. 2 písm. a) se považuje za dostatečné pro to, aby se úřad ujistil, že žadatel splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo případně podmínky stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. c).
4. Rozhodnutí úřadu o registraci žadatele je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie společně se stanovami dotčené strany či nadace. Rozhodnutí úřadu o zamítnutí registrace žadatele se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním tohoto zamítnutí.
5. Veškeré změny dokumentů nebo stanov předložených jako součást žádosti o registraci v souladu s čl. 8 odst. 2 se oznámí úřadu, který postupem podle čl. 15 odst. 2 a 4 registraci obdobně aktualizuje.
6. Aktualizovaný seznam členských stran evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2, se každoročně zasílá úřadu. Změny, které mohou mít za následek, že evropská politická strana již nesplňuje podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. b), musí být úřadu oznámeny do čtyř týdnů od jejich provedení.
Článek 10
Ověřování a plnění podmínek a požadavků pro registraci
1. Aniž je dotčen postup stanovený v odstavci 3, úřad pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se řízení uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. písm. a) až e) a písm. g).
2. Pokud úřad shledá, že již není splněna některá z podmínek pro registraci nebo některé ustanovení týkající se řízení podle odstavce 1, s výjimkou podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), uvědomí o této skutečnosti dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci.
3. Evropský parlament, Rada nebo Komise může úřad požádat, aby ověřil, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c). V tom případě a v případě uvedeném v čl. 16 odst. 3 písm. a) úřad požádá výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 o stanovisko k dané věci. Výbor vydá stanovisko do dvou měsíců.
Zjistí-li úřad skutečnosti, které mohou vyvolat pochybnosti o tom, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), informuje Evropský parlament, Radu a Komisi, aby kterýkoli z těchto orgánů mohl podat žádost o ověření uvedenou v prvním pododstavci. Aniž je dotčen první pododstavec, Evropský parlament, Rada a Komise oznámí, zda tak hodlají učinit, do dvou měsíců od obdržení této informace.
Postupy podle prvního a druhého pododstavce se nezahajují v období do dvou měsíců před volbami do Evropského parlamentu.
S ohledem na stanovisko výboru úřad rozhodne o zrušení registrace dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Rozhodnutí úřadu musí být řádně odůvodněno.
Rozhodnutí o zrušení registrace z důvodu neplnění podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) může úřad přijmout pouze v případě zjevného a závažného porušení těchto podmínek. Použije se na něj postup uvedený v odstavci 4.
4. Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo nadace z důvodu zjevného a závažného porušení podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) úřad oznámí Evropskému parlamentu a Radě. Rozhodnutí vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud Evropský parlament a Rada nevznesou ve lhůtě tří měsíců od oznámení rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada úřad uvědomí, že nevznesou námitky. Pokud Evropský parlament a Rada námitky vznesou, zůstane evropská politická strana či nadace registrovaná.
Evropský parlament a Rada mohou vznést námitky proti rozhodnutí pouze z důvodů souvisejících s posouzením plnění podmínek pro registraci stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace musí být informována o tom, že proti rozhodnutí úřadu o zrušení registrace byly vzneseny námitky.
Evropský parlament a Rada přijmou stanovisko podle svých pravidel pro rozhodování stanovených v souladu se Smlouvami. Námitky musí být řádně odůvodněny a zveřejněny.
5. Rozhodnutí úřadu o zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace, proti němuž nebyly vzneseny námitky postupem podle odstavce 4, se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním zrušení registrace a vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění.
6. Evropská politická nadace automaticky pozbývá svého statusu evropské politické nadace, jestliže je evropská politická strana, k níž je přidružena, vymazána z rejstříku
Článek 11
Výbor nezávislých významných osobností
1. Zřizuje se výbor nezávislých významných osobností (dále jen „výbor“). Výbor se skládá z šesti členů, přičemž Evropský parlament, Rada a Komise jmenují po dvou členech. Členové výboru jsou vybráni na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmějí být členy Evropského parlamentu, Rady ani Komise, vykonávat jakýkoliv volený mandát, být úředníky nebo zaměstnanci Evropské unie ani současnými či bývalými zaměstnanci evropské politické strany nebo evropské politické nadace.
Členové výboru vykonávají své povinnosti nezávisle. Nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Zdržují se jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
Výbor se obměňuje po každých volbách do Evropského parlamentu, a to do šesti měsíců od jeho prvního zasedání. Mandát členů nelze obnovit.
2. Výbor přijme svůj jednací řád. Členové výboru si v souladu se svým jednacím řádem zvolí ze svého středu předsedu. Sekretariát a finanční prostředky pro výbor poskytuje Evropský parlament. Sekretariát výboru se řídí výhradně pokyny výboru.
3. Výbor na žádost úřadu vydává stanovisko ve věci možného zjevného a závažného porušení hodnot, uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), na kterých je Unie založena, ze strany evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Za tímto účelem může výbor požádat úřad, oddělení Evropského parlamentu, dotčenou evropskou politickou stranu či evropskou politickou nadaci, jiné politické strany, politické nadace a další zúčastněné strany o jakýkoli příslušný dokument či doklad a může požádat o vyslechnutí jejich zástupců.
Ve svých stanoviscích výbor plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Stanoviska výboru se neprodleně zveřejní.
KAPITOLA III
PRÁVNÍ STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 12
Právní subjektivita
Evropské politické strany a evropské politické nadace mají evropskou právní subjektivitu.
Článek 13
Právní uznání a způsobilost k právním úkonům
Evropské politické strany a evropské politické nadace jsou právně uznány a mají způsobilost k právním úkonům ve všech členských státech.
Článek 14
Použitelné právo
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace se řídí tímto nařízením.
2. Pokud jde o záležitosti, jež jsou upraveny tímto nařízením pouze částečně, nebo záležitosti, které tímto nařízením upraveny nejsou, řídí se evropské politické strany a evropské politické nadace v případě aspektů, které v něm nejsou upraveny, příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž mají sídlo.
Činnosti, které vykonávají evropské politické strany a evropské politické nadace v jiných členských státech, se řídí příslušnými vnitrostátními právními předpisy těchto členských států.
3. Pokud jde o záležitosti, které nejsou upraveny tímto nařízením nebo příslušnými ustanoveními podle odstavce 2, nebo o záležitosti, které jsou jimi upraveny pouze částečně, řídí se evropská politická strana a evropská politická nadace v případě aspektů, které v nich nejsou upraveny, svými stanovami.
Článek 15
Nabytí evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabývá evropské právní subjektivity ke dni, kdy je rozhodnutí úřadu o její registraci zveřejněno v souladu s článkem 9 v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Pokud tak žádá členský stát, v němž má žadatel o registraci evropské politické strany nebo evropské politické nadace sídlo, je k žádosti předložené v souladu s článkem 8 přiloženo prohlášení vydané tímto členským státem osvědčující, že žadatel splňuje veškeré příslušné vnitrostátní požadavky týkající se žádosti a že jeho stanovy jsou v souladu s použitelným právem podle čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce.
3. Pokud má žadatel právní subjektivitu podle právních předpisů členského státu, nabytí evropské právní subjektivity tento členský stát považuje za přeměnu vnitrostátní právní subjektivity na evropskou právní subjektivitu. Evropská právní subjektivita zachovává v plném rozsahu dřívější práva a povinnosti spojené s předchozí vnitrostátní právní subjektivitou, která jako taková zaniká. Dotčený členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto přeměnou žádné omezující podmínky. Žadatel má nadále své sídlo v dotčeném členském státě, dokud není zveřejněno rozhodnutí podle článku 9.
4. Vyžaduje-li to členský stát, v němž má žadatel své sídlo, stanoví úřad den zveřejnění podle odstavce 1 až po konzultaci s tímto členským státem.
Článek 16
Zánik evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbývá své evropské právní subjektivity dnem, kdy vstupuje v platnost rozhodnutí úřadu o výmazu této strany či nadace z rejstříku, zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie. Rozhodnutí vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění, pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepožádá o kratší lhůtu.
2. O výmaz evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku rozhodne úřad, a to:
a)
přijetím rozhodnutí podle čl. 10 odst. 2 až 5;
b)
nastane-li situace uvedená v čl. 10 odst. 6;
c)
na žádost dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
d)
v případech uvedených v odst. 3 prvním pododstavci písm. b) tohoto článku.
3. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z vnitrostátního práva na základě čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce, může se členský stát, v němž má sídlo, obrátit na úřad s řádně odůvodněnou žádostí o zrušení registrace této strany či nadace, v níž musí být přesným a vyčerpávajícím způsobem uvedeno, o jaké protiprávní jednání se jedná a které konkrétní vnitrostátní požadavky nebyly splněny. V takovém případě úřad:
a)
zahájí postup ověřování v souladu s čl. 10 odst. 3, jedná-li se o záležitosti týkající se výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Unie. Použije se rovněž čl. 10 odst. 4, 5 a 6;
b)
v ostatních záležitostech přijme rozhodnutí o výmazu dotčené evropské politické strany či evropské politické nadace z rejstříku, pokud odůvodněná žádost dotčeného členského státu potvrdí, že byly vyčerpány všechny vnitrostátní opravné prostředky.
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle čl. 14 odst. 2 druhého pododstavce, a pokud se daná záležitost týká výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je Evropská unie založena, může se dotčený členský stát obrátit na Úřad s žádostí v souladu s ustanoveními prvního pododstavce tohoto odstavce. Úřad postupuje v souladu s prvním pododstavcem písm. a) tohoto odstavce.
Úřad postupuje ve všech případech bez zbytečného prodlení. Dotčený členský stát a dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci úřad informuje o dalším postupu ve vztahu k odůvodněné žádosti o zrušení registrace.
4. Úřad stanoví den zveřejnění podle odstavce 1 po konzultaci s členským státem, v němž má evropská politická strana nebo evropská politická nadace své sídlo.
5. Pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, považuje dotčený členský stát nabytí této právní subjektivity za změnu evropské právní subjektivity na vnitrostátní právní subjektivitu, která zachovává práva a povinnosti, jež byly spojeny s předchozí evropskou právní subjektivitou. Dotyčný členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto změnou žádné omezující podmínky.
6. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace nenabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, musí být zrušena v souladu s příslušnými ustanovení práva tohoto členského státu. Dotčený členský stát může požádat, aby ke zrušení došlo až po nabytí vnitrostátní právní subjektivity dotčenou stranou nebo nadací v souladu s odstavcem 5.
7. Ve všech případech uvedených v odstavcích 5 a 6 dotčený členský stát zajistí plné dodržování podmínky neziskovosti stanovené v článku 3. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu mohou s dotčeným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady jakýchkoliv finančních sankcí uložených v souladu s článkem 27.
KAPITOLA IV
FINANCOVÁNÍ
Článek 17
Podmínky financování
1. Evropská politická strana, která je registrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejní v rámci výzvy k podávání žádostí o příspěvky.
2. Evropská politická nadace, která je přidružena k evropské politické straně způsobilé žádat o finanční prostředky podle odstavce 1 a zaregistrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejnila v rámci výzvy k podávání návrhů.
3. Pro účely určení způsobilosti k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s odstavcem 1 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a pro účely čl. 19 odst. 1 se na člena Evropského parlamentu pohlíží jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která, je-li to relevantní, je tou stranou, k níž je přidružena jeho celostátní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
4. Finanční příspěvky či granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nesmí přesáhnout 85 % ročních nárokovatelných výdajů uvedených v rozpočtu evropské politické strany a 85 % způsobilých nákladů vzniklých evropské politické nadaci. Evropské politické strany smí využít nevyužitou část příspěvku z rozpočtu Unie, který jim byl přiznán, na nárokovatelné výdaje během následujícího rozpočtového roku po přiznání příspěvku. V souladu s finančním nařízením se nevyužité částky po uplynutí tohoto rozpočtového roku vrací.
5. V rámci omezení stanovených v článcích 21 a 22 se mezi výdaje, které lze proplatit z finančního příspěvku, řadí administrativní výdaje a výdaje spojené s technickou pomocí, schůzemi, výzkumem, přeshraničními akcemi, studiemi, informacemi a publikacemi, jakož i výdaje spojené s kampaněmi.
Článek 18
Žádost o finanční prostředky
1. Pro získání finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podá evropská politická strana nebo evropská politická nadace, která splňuje podmínky čl. 17 odst. 1 nebo 2, žádost k Evropskému parlamentu po výzvě k podání žádostí o příspěvky nebo návrhů.
2. Evropská politická strana a evropská politická nadace musí v době podání žádosti dodržovat povinnosti uvedené v článku 23 a ode dne podání žádosti do konce rozpočtového roku nebo akce, k nimž se vztahuje příspěvek nebo grant, musí být zapsaná v rejstříku a nesmí se na ni vztahovat žádné sankce stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu v) a vi).
3. Evropská politická nadace přiloží ke své žádosti svůj roční pracovní program nebo akční plán.
4. Schvalující osoba Evropského parlamentu přijme rozhodnutí do tří měsíců od uzavření výzvy k podání žádostí o příspěvky nebo výzvy k podávání návrhů a povolí odpovídající prostředky a spravuje je v souladu s finančním nařízením.
5. Evropská politická nadace může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je přidružena.
Článek 19
Kritéria pro poskytnutí finančních prostředků a jejich rozdělení
1. Příslušné prostředky, které jsou k dispozici pro evropské politické strany a evropské politické nadace, jimž byly přiznány příspěvky nebo granty v souladu s článkem 18, se rozdělují každoročně na základě následujícího klíče:
-
15 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, rovným dílem,
-
85 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, poměrně podle jejich podílu zvolených členů Evropského parlamentu.
Stejný způsob rozdělování se použije pro přiznání financování evropským politickým nadacím na základě jejich přidružení k některé evropské politické straně.
2. Rozdělení uvedené v odstavci 1 vychází z počtu zvolených členů Evropského parlamentu, kteří jsou členy žádající evropské politické strany k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí s přihlédnutím k čl. 17 odst. 3.
Po tomto dni nemají změny v počtu členů žádný vliv na příslušný podíl jednotlivých evropských politických stran nebo evropských politických nadací na financování. Tím není dotčen požadavek v čl. 17 odst. 1, aby evropská politická strana byla zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem.
Článek 20
Dary a příspěvky
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace mohou přijímat dary od fyzických nebo právnických osob nepřesahující svou hodnotou 18 000 EUR za rok od jednoho dárce.
2. Evropské politické strany a evropské politické nadace podávají současně s roční účetní závěrkou podle článku 23 také seznam všech dárců a jejich odpovídajících darů s uvedením povahy a hodnoty jednotlivých darů. Tento odstavec se rovněž vztahuje na příspěvky členských stran evropských politických stran a členských organizací evropských politických nadací.
U darů pocházejících od fyzických osob, které svou hodnotou přesahují 1 500 EUR a nepřesahují 3 000 EUR, dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace uvede, zda příslušní dárci poskytli předchozí písemný souhlas ke zveřejnění v souladu s čl. 32 odst. 1 písm. e).
3. Dary, které obdrží evropské politické strany a evropské politické nadace do šesti měsíců před volbami do Evropského parlamentu, musí být písemně nahlášeny úřadu v souladu s odstavcem 2 jednou týdně.
4. Jednotlivé dary přesahující svou hodnotou 12 000 EUR, které přijaly evropské politické strany a evropské politické nadace, se bezodkladně písemně oznámí úřadu v souladu s odstavcem 2.
5. Evropské politické strany a evropské politické nadace nesmí přijmout:
a)
anonymní dary nebo příspěvky;
b)
dary z rozpočtů politických skupin v Evropském parlamentu;
c)
dary pocházející od jakéhokoliv orgánu veřejné moci členského státu či třetí země, nebo od podniků, v nichž tento orgán může na základě vlastnictví, na základě finanční účasti v nich nebo na základě předpisů, jimiž se podnik řídí, uplatňovat přímo či nepřímo dominantní postavení; nebo
d)
dary pocházející od jakýchkoli soukromých subjektů sídlících v třetí zemi nebo od jednotlivců z třetí země, kteří nemají právo hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu.
6. Dar, který podle tohoto nařízení není povolen, musí být do 30 dnů ode dne, kdy ho evropská politická strana nebo evropská politická nadace obdržela:
a)
vrácen dárci nebo jakékoli osobě jednající jménem dárce, nebo
b)
není-li možné dar vrátit, nahlášen úřadu a Evropskému parlamentu. Schvalující osoba Evropského parlamentu přistoupí k vytvoření a schválení inkasního příkazu v souladu s ustanoveními článků 78 a 79 finančního nařízení. Finanční prostředky se zaúčtují jako obecné příjmy do rozpočtového oddílu Evropského parlamentu souhrnného rozpočtu Evropské unie.
7. Příspěvky evropské politické straně od jejich členů jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí překročit 40 % ročního rozpočtu evropské politické strany.
8. Příspěvky pro evropskou politickou nadaci od jejích členů a od evropské politické strany, k níž je přidružena, jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu evropské politické nadace a nesmějí pocházet z prostředků získaných evropskou politickou stranou podle tohoto nařízení ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Důkazní břemeno nese dotčená evropská politická strana, která ve svém účetnictví jednoznačně uvede původ prostředků použitých k financování své přidružené evropské politické nadace.
9. Aniž jsou dotčeny odstavce 7 a 8, mohou evropské politické strany a evropské politické nadace přijmout příspěvky od občanů, kteří jsou jejich členy, a to až do výše 18 000 EUR ročně od jednoho člena, jestliže tyto příspěvky dotčený člen poskytuje vlastním jménem.
Strop stanovený v prvním pododstavci se neuplatní v případě, že dotčený člen je rovněž voleným členem Evropského parlamentu, vnitrostátního parlamentu nebo regionálního parlamentu či shromáždění.
10. Příspěvky, které nejsou podle tohoto nařízení povoleny, musí být vráceny v souladu s odstavcem 6.
Článek 21
Financování kampaní v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu
1. S výhradou druhého pododstavce mohou být prostředky na financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použity k financování kampaní vedených evropskými politickými stranami v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové účastní v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d).
V souladu s článkem 8 Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách (15) se financování a možné omezení volebních nákladů pro všechny politické strany, kandidáty a třetí strany ve volbách do Evropského parlamentu a jejich účast v těchto volbách řídí vnitrostátními právními předpisy jednotlivých členských států.
2. Výdaje spojené s kampaněmi uvedenými v odstavci 1 musí být jako takové zřetelně označeny v ročních účetních závěrkách evropských politických stran.
Článek 22
Zákaz financování
1. Bez ohledu na čl. 21 odst. 1 nesmí být financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použito pro přímé ani nepřímé financování jiných politických stran, a zejména ne vnitrostátních stran či kandidátů. Tyto vnitrostátní politické strany a kandidáti se i nadále řídí vnitrostátními předpisy.
2. Financování evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito na jiné účely než na financování jejich úkolů uvedených v čl. 2 bodu 4 a na výdaje, které jsou přímo spojené s cíli vytyčenými v jejich stanovách v souladu s článkem 5. Zejména nesmí být použito na přímé ani nepřímé financování voleb, politických stran nebo kandidátů či jiných nadací.
3. Financování evropských politických stran a evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito k financování kampaní k referendům.
KAPITOLA V
KONTROLA A SANKCE
Článek 23
Účetnictví a povinnost podávat zprávy a provádět audit
1. Nejpozději do šesti měsíců od konce rozpočtového roku předloží evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu, v kopii schvalující osobě Evropského parlamentu, a příslušnému vnitrostátnímu kontaktnímu místu členského státu sídla:
a)
svou roční účetní závěrku a doprovodný komentář, které zahrnují příjmy a výdaje, aktiva a závazky na počátku a na konci rozpočtového roku v souladu s právem platným v členském státě jejich sídla, a svou roční účetní závěrku na základě mezinárodních účetních standardů vymezených v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (16);
b)
zprávu o nezávislém auditu roční účetní závěrky, který se týká spolehlivosti této účetní závěrky i legality a správnosti příjmů a výdajů; tento audit provedl nezávislý subjekt nebo znalec; a
c)
seznam dárců a přispěvatelů a jejich odpovídajících darů nebo příspěvků nahlášených v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4.
2. Pokud vznikl výdaj evropským politickým stranám společně s vnitrostátními politickými stranami nebo evropským politickým nadacím společně s vnitrostátními politickými nadacemi, musí se doklad o výdaji vzniklém přímo nebo prostřednictvím třetích stran vykázat v roční účetní závěrce uvedené v odstavci 1.
3. Nezávislé externí subjekty či znalce uvedené v odst. 1 písm. b) vybírá, pověřuje a platí Evropský parlament. Musí mít řádné oprávnění k provádění auditu účtů podle právních předpisů platných v členském státě, ve kterém mají své sídlo, nebo ve kterém jsou usazeny.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované nezávislými subjekty či znalci pro účely auditu.
5. Nezávislé subjekty či znalci informují úřad a schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv nezákonných činnostech, podvodech nebo korupci, na něž mají podezření a které mohou poškodit finanční zájmy Unie. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu o nich informují dotčená vnitrostátní kontaktní místa.
Článek 24
Obecná pravidla týkající se kontroly
1. Kontrolu dodržování povinností podle tohoto nařízení evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi vykonává úřad ve spolupráci se schvalující osobou Evropského parlamentu a příslušnými členskými státy.
2. Úřad kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti podle tohoto nařízení, zejména v souvislosti s článkem 3, čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f), čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g), čl. 9 odst. 5 a 6 a články 20, 21 a 22.
Schvalující osoba Evropského parlamentu kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti v souvislosti s financováním ze strany Unie podle tohoto nařízení v souladu s finančním nařízením. Při provádění této kontroly přijme Evropský parlament nezbytná opatření v oblasti předcházení a boje proti podvodům ohrožujícím finanční zájmy Unie.
3. Kontrola ze strany úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu uvedená v odstavci 2 se nevztahuje na to, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle článku 14.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu, Účetním dvorem, Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) nebo členskými státy, které jsou nezbytné pro účely provádění kontrol, za něž nesou podle tohoto nařízení odpovědnost.
Na požádání a za účelem kontroly dodržování článku 20 poskytnou evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu informace ohledně příspěvků poskytnutých jednotlivými členy a ohledně totožnosti těchto členů. V případě potřeby může úřad kromě toho požadovat, aby evropské politické strany poskytly podepsaná potvrzující prohlášení od členů, kteří mají volené mandáty, pro účely kontroly plnění podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. b) prvním pododstavci.
Článek 25
Provádění a kontrola s ohledem na financování ze strany Unie
1. Prostředky pro financování evropských politických stran a evropských politických nadací se stanoví v rámci ročního rozpočtového procesu a čerpají se v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Podmínky pro příspěvky a granty stanoví schvalující osoba Evropského parlamentu ve výzvě k předkládání žádostí o příspěvky a ve výzvě k podávání návrhů.
2. Kontrola finančních prostředků obdržených ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a jejich využívání se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení.
Kontrola se rovněž provádí na základě ročního osvědčení auditu, který provádí externí a nezávislý auditor, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 1.
3. Účetní dvůr vykonává své kontrolní pravomoci v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování EU.
4. Jakýkoli dokument nebo informace, které Účetní dvůr vyžaduje k plnění svých úkolů, mu musí dodat na jeho žádost evropské politické strany a evropské politické nadace, které získávají finanční prostředky v souladu s tímto nařízením.
5. Rozhodnutí o příspěvku nebo grantu nebo grantová dohoda musí výslovně stanovit, že má schvalující osoba Evropského parlamentu a Účetní dvůr provést na místě audit dokladů evropské politické strany, která obdržela příspěvek, nebo evropské politické nadace, která obdržela grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
6. Účetní dvůr a schvalující osoba Evropského parlamentu nebo jiný externí subjekt pověřený schvalující osobou Evropského parlamentu může vykonávat nezbytné kontroly a ověřování na místě za účelem ověření zákonnosti výdajů a řádného provádění rozhodnutí o příspěvku a rozhodnutí o grantu nebo grantové dohody, a v případě evropské politické nadace, řádného provádění pracovního programu nebo akce. Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace poskytne veškeré doklady nebo informace potřebné k provedení tohoto úkolu.
7. Úřad OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (17) a nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) s cílem stanovit, zda došlo k podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie v souvislosti s příspěvky nebo granty financovanými podle tohoto nařízení. Je-li to vhodné, může schvalující osoba Evropského parlamentu na základě svých zjištění přijmout rozhodnutí o vymáhání.
Článek 26
Technická podpora
Veškerá technická podpora Evropského parlamentu poskytnutá evropským politickým stranám je založena na zásadě rovného zacházení. Poskytuje se za podmínek, které nejsou méně výhodné, než jsou podmínky poskytované jiným externím organizacím a sdružením, jimž může být poskytována podobná podpora, a dodává se na základě faktury a za úhradu.
Článek 27
Sankce
1. V souladu s článkem 16 úřad rozhodne o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku jakožto sankci v následujících situacích:
a)
pokud byla dotčená strana nebo nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
pokud je v souladu s postupy uvedenými v čl. 10 odst. 2 až 5 zjištěno, že již nesplňuje jednu nebo více podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a), c) a e) a v čl. 3 odst. 2; nebo
c)
pokud žádost členského státu o zrušení registrace z důvodu závažného neplnění povinností podle vnitrostátních právních předpisů splňuje požadavky stanovené v čl. 16 odst. 3 písm. b).
2. V následujících případech uloží úřad finanční sankce:
a)
nekvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
v případě nedodržení požadavků uvedených v čl. 9 odst. 5 nebo 6,
ii)
v případě nedodržení závazků přijatých a nesouladu informací poskytnutých evropskou politickou stranou nebo evropskou politickou nadací podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a podle čl. 5 odst. 1 písm. a), b), d) a e),
iii)
v případě nenahlášení dárců a jejich odpovídajících darů podle čl. 20 odst. 2 nebo nenahlášení darů podle čl. 20 odst. 3 a 4,
iv)
v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace porušila povinnosti stanovené v čl. 23 odst. 1 nebo čl. 24 odst. 4,
v)
v případě, že byla evropská politická strana nebo evropská politická nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu v čl. 106 odst. 1 finančního nařízení,
vi)
v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace kdykoliv záměrně neuvedla některé informace nebo poskytla nesprávné či zavádějící informace, nebo v případě, že subjekty oprávněné tímto nařízením k provádění auditu či kontrol u příjemců finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie odhalí nepřesnosti v roční účetní závěrce, které jsou považovány za trvající podstatné opomenutí či chybné uvedení položky v souladu s mezinárodními účetními standardy vymezenými v článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
b)
kvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace přijala dary a příspěvky, které nejsou povoleny podle čl. 20 odst. 1 nebo 5, nejsou-li splněny požadavky stanovené v čl. 20 odst. 6,
ii)
v případě nedodržení požadavků stanovených v článcích 21 a 22.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu může vyloučit evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci z budoucího financování Unií až na pět let nebo až na deset let v případě opakovaného protiprávního jednání během období pěti let, pokud byla shledána vinou z protiprávního jednání uvedeného v odst. 2 písm. a) bodech v) a vi). Tím nejsou dotčeny pravomoci schvalující osoby Evropského parlamentu stanovené v článku 204n finančního nařízení.
4. Pro účely odstavců 2 a 3 se evropské politické straně nebo evropské politické nadaci uloží tyto finanční sankce:
a)
v případě nekvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
5 % nebo
-
7,5 % v případě, že se jedná o souběžná protiprávní jednání, nebo
-
20 % v případě, že je dotyčné protiprávní jednání opakovaným protiprávním jednáním, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad oficiálně zahájil vyšetřování, a to i v případě souběžných protiprávních jednání nebo opakovaného protiprávního jednání, a přijala odpovídající nápravná opatření,
-
50 % ročního rozpočtu za předchozí rok dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace v případě, že je pravomocně odsouzena za nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
v případě kvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento z nezákonně získaných nebo neoznámených částek v souladu s následující stupnicí, do maximální výše 10 % ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
100 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše nepřesáhne 50 000 EUR, nebo
-
150 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 50 000 EUR, ale nepřesáhne 100 000 EUR, nebo
-
200 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 100 000 EUR, ale nepřesáhne 150 000 EUR, nebo
-
250 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 150 000 EUR, ale nepřesáhne 200 000 EUR, nebo
-
300 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 200 000 EUR, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu oficiálně zahájily vyšetřování, a přijala odpovídající nápravná opatření.
Pro účely uplatňování výše uvedených procentních částek jsou jednotlivé dary či příspěvky posuzovány odděleně.
5. V případě, že se evropská politická strana nebo evropská politická nadace dopustí souběžných protiprávních jednání proti tomuto nařízení, uloží se pouze sankce stanovené za nejzávažnější z těchto jednání, není-li v odst. 4 písm. a) stanoveno jinak.
6. Sankce stanovené v tomto nařízení podléhají promlčecí lhůtě pěti let ode dne, kdy došlo k danému protiprávnímu jednání, nebo v případě trvajícího či opakovaného protiprávního jednání ode dne, kdy bylo takové jednání ukončeno.
Článek 28
Spolupráce mezi úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu a členskými státy
1. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy prostřednictvím vnitrostátních kontaktních míst sdílejí informace a pravidelně se vzájemně informují o otázkách souvisejících s financováním, kontrolami a sankcemi.
2. Rovněž se dohodnou na praktických postupech této výměny informací, včetně pravidel pro zveřejňování důvěrných informací nebo dokladů, a spolupráci mezi členskými státy.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu informuje úřad o jakýchkoliv zjištěních, která by mohla vést k uložení sankcí podle čl. 27 odst. 2 až 4, a to tak, aby měl úřad možnost přijmout příslušná opatření.
4. Úřad informuje schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv rozhodnutích, která přijal ohledně sankcí, aby jí tak umožnil vyvodit odpovídající důsledky podle finančního nařízení.
Článek 29
Nápravná opatření a zásady řádné správy
1. Před přijetím konečného rozhodnutí o případných sankcích uvedených v článku 27 poskytne úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu dotčené evropské politické straně nebo evropské politické nadaci příležitost přijmout opatření potřebná pro nápravu situace v přiměřené lhůtě, která by obvykle neměla přesáhnout jeden měsíc. Úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu zejména umožní opravu administrativních a početních chyb, v případě potřeby poskytnutí doplňujících dokumentů nebo informací nebo opravu drobných chyb.
2. V případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepřijme nápravná opatření ve lhůtě uvedené v odstavci 1, bude přijato rozhodnutí o odpovídajících sankcích uvedených v článku 27.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. b) až d) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Článek 30
Zpětné získávání prostředků
1. Schvalující osoba Evropského parlamentu na základě rozhodnutí úřadu o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku zruší jakékoliv stávající rozhodnutí nebo dohodu o financování ze strany Unie, kromě případu uvedeného v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d). Rovněž získá zpět veškeré finanční prostředky poskytnuté ze strany Unie, včetně nevyužitých finančních prostředků Unie z předchozích let.
2. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace, které je uložena sankce za některé z protiprávních jednání uvedených v čl. 27 odst. 1 a v čl. 27 odst. 2 písm. a) bodech v) a vi), již nesplňuje podmínky čl. 18 odst. 2. Schvalující osoba Evropského parlamentu proto ukončí dohodu o příspěvku či grantovou dohodu nebo zruší rozhodnutí o financování z prostředků Unie obdržených podle tohoto nařízení a získá zpět částky neoprávněně vyplacené podle grantové dohody nebo rozhodnutí či jako příspěvek, včetně veškerých nevyužitých prostředků Unie z předchozích let.
V případě takového ukončení nebo zrušení jsou platby ze strany schvalující osoby Evropského parlamentu omezeny na způsobilé výdaje, které evropské politické straně či evropské politické nadaci skutečně vznikly do dne, kdy rozhodnutí o zrušení financování nabylo účinku.
Tento odstavec se vztahuje rovněž na případy uvedené v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d).
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Poskytování informací občanům
S výhradou článků 21 a 22 a svých stanov a vnitřních postupů mohou evropské politické strany v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu přijmout veškerá odpovídající opatření k tomu, aby informovaly občany Unie o vazbách mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a dotčenými evropskými politickými stranami.
Článek 32
Transparentnost
1. Na internetových stránkách, které byly vytvořeny pro tento účel, zveřejní schvalující osoba Evropského parlamentu pod dohledem úřadu nebo této schvalující osoby tyto informace:
a)
názvy a stanovy všech zaregistrovaných evropských politických stran a evropských politických nadací spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci v souladu s článkem 8, a to nejpozději čtyři týdny poté, co úřad přijal rozhodnutí; po tomto datu zveřejní veškeré změny oznámené úřadu podle čl. 9 odst. 5 a 6;
b)
seznam žádostí, které nebyly schváleny, spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci spolu s touto žádostí v souladu s článkem 8 a důvody zamítnutí nejpozději do čtyř týdnů po dni, kdy úřad přijal rozhodnutí;
c)
výroční zprávu s tabulkou uvádějící výši částek vyplacených jednotlivým evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím v každém rozpočtovém roku, v němž dostaly příspěvky nebo jim byly vyplaceny granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie;
d)
roční účetní závěrku a zprávy o externím auditu podle čl. 23 odst. 1 a v případě evropských politických nadací závěrečné zprávy o provádění pracovních programů nebo akcí;
e)
jména dárců a jejich dary, které nahlásily evropské politické strany a evropské politické nadace v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4, s výjimkou darů od fyzických osob nepřesahujících svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce, které se vykazují jako „menší dary“. Dary od fyzických osob, které svou hodnotou za rok přesahují částku 1 500 EUR, ale nepřesahují částku 3 000 EUR, se nezveřejní bez předchozího písemného souhlasu s jejich zveřejněním od dotčeného dárce. Pokud dárce předchozí souhlas neposkytl, vykáží se tyto dary jako „menší dary“. Rovněž se zveřejní celkový objem menších darů a počet dárců v každém kalendářním roce;
f)
příspěvky uvedené v čl. 20 odst. 7 a 8 a oznámené evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi podle čl. 20 odst. 2, včetně totožnosti členských stran či organizací, které zaplatily příspěvky;
g)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí úřadu podle článku 27, včetně, tam, kde je to vhodné, jakýchkoliv stanovisek přijatých výborem nezávislých významných osobností v souladu s články 10 a 11 a s náležitým ohledem na nařízení (ES) č. 45/2001;
h)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí schvalující osoby Evropského parlamentu podle článku 27;
i)
popis technické podpory poskytnuté evropským politickým stranám; a
j)
hodnotící zprávu Evropského parlamentu o uplatňování tohoto nařízení a financovaných činnostech v souladu s článkem 38.
2. Evropský parlament zveřejní seznam právnických osob, které jsou členy evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2 a aktualizovaný v souladu s čl. 9 odst. 6, jakož i celkový počet jednotlivých členů.
3. Osobní údaje se na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 nezveřejňují, pokud tak není činěno v souladu s odst. 1 písm. a), e) nebo g).
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou potenciálním členům a dárcům ve veřejně dostupném prohlášení o ochraně osobních údajů informace požadované podle článku 10 směrnice 95/46/ES a informují je o skutečnosti, že jejich osobní údaje budou Evropským parlamentem, úřadem, úřadem OLAF, Účetním dvorem, členskými státy nebo externími subjekty či jimi pověřenými odborníky zpracovávány pro účely auditu a kontroly a že jejich osobní údaje budou zveřejněny na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 za podmínek stanovených v tomto článku. Schvalující osoba Evropského parlamentu uvede při uplatňování článku 11 nařízení (ES) č. 45/2001 tytéž informace ve výzvách k podávání žádostí o příspěvky nebo návrhů podle čl. 18 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 33
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osob zřízený článkem 11 postupovat v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. Pro účely zpracování osobních údajů jsou považovány za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) uvedeného nařízení.
2. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy při provádění kontroly aspektů týkajících se financování evropských politických stran a evropských politických nadací v souladu s článkem 24 a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle čl. 23 odst. 1 dodržovat směrnici 95/46/ES a vnitrostátní právní předpisy přijaté na jejím základě. Pro účely zpracování osobních údajů jsou tyto subjekty považovány za správce údajů podle čl. 2 písm. d) uvedené směrnice.
3. Úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 zajistí, aby osobní údaje jimi shromážděné podle tohoto nařízení nebyly použity k žádnému jinému účelu, než pro zajištění legality, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství evropských politických stran. Veškeré osobní údaje shromážděné za tímto účelem vymažou nejpozději 24 měsíců po zveřejnění příslušných informací v souladu s článkem 32.
4. Členské státy a nezávislé subjekty nebo odborníci oprávnění k provádění auditu účtů použijí získané osobní údaje pouze k výkonu kontroly financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Tyto osobní údaje vymažou v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva po jejich předání podle článku 28.
5. Osobní údaje mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt stanovených v odstavci 3 nebo v příslušných ustanoveních vnitrostátního práva uvedených v odstavci 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k financování evropské politické strany nebo evropské politické nadace nebo členství v evropské politické straně. Všechny tyto osobní údaje se vymažou nejpozději jeden týden po skončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí nebo po ukončení veškerých auditů, odvolání, soudních sporů a žalob.
6. Správci údajů, na které odkazují odstavce 1 a 2, provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo protiprávnímu zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému zveřejnění nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů po síti, jakož i proti jakékoli jinému protiprávnímu zpracování.
7. Evropský inspektor ochrany údajů sleduje a zajišťuje, aby úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 respektovaly a chránily základní práva a svobody fyzických osob při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Aniž je dotčen soudní přezkum, může každý subjekt údajů podat stížnost evropskému inspektorovi ochrany údajů, má-li za to, že jeho právo na ochranu jeho osobních údajů bylo porušeno v důsledku zpracování těchto údajů úřadem, Evropským parlamentem nebo výborem.
8. Evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle tohoto nařízení odpovídají v souladu s použitelným vnitrostátním právem za škody, jež způsobí při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Členské státy zajistí, aby byly uplatňovány účinné, přiměřené a odrazující sankce za porušování tohoto nařízení, směrnice 95/46/ES a vnitrostátních předpisů přijatých na jejich základě, a zejména za podvodné použití osobních údajů.
Článek 34
Právo být slyšen
Předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu přijmou rozhodnutí, které by mohlo nepříznivě ovlivnit práva evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele uvedeného v článku 8, vyslechnou zástupce dotčené evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele. Úřad nebo Evropský parlament své rozhodnutí řádně odůvodní.
Článek 35
Právo na odvolání
Rozhodnutí přijatá na základě tohoto nařízení mohou být předmětem soudního řízení před Soudním dvorem Evropské unie v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování EU.
Článek 36
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 24. listopadu 2014. Komise vyhotoví zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 37
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 38
Hodnocení
Evropský parlament po konzultaci s úřadem zveřejní do poloviny roku 2018 zprávu o uplatňování tohoto nařízení a o financovaných činnostech. Bude-li to vhodné, ve zprávě budou uvedeny případné změny statusu a systému financování.
Do konce roku 2018 předloží Komise zprávu o uplatňování tohoto nařízení doplněnou v případě potřeby legislativním návrhem na změnu tohoto nařízení.
Článek 39
Účinné uplatňování
Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k zajištění účinného uplatňování tohoto nařízení.
Článek 40
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2004/2003 se zrušuje s účinkem ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Použije se však i nadále ve vztahu k aktům a závazkům týkajícím se financování politických stran a politických nadací na evropské úrovni pro rozpočtové roky 2014, 2015, 2016 a 2017.
Článek 41
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 písm. a) nejpozději 1. července 2015.
Toto nařízení se použije ode dne 1. ledna 2017. Úřad uvedený v článku 6 se však zřídí do 1. září 2016. Evropské politické strany a evropské politické nadace zaregistrované po 1. lednu 2017 mohou žádat pouze o financování činností zahajovaných v rozpočtovém roce 2018 nebo později.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2014.
REGULAMENTUL (UE, EURATOM) NR. 1141/2014 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 22 octombrie 2014
privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 224,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
având în vedere avizul Curții de Conturi (3),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (4),
întrucât:
(1)
Articolul 10 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană („TUE”) și articolul 12 alineatul (2) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”) prevăd că partidele politice la nivel european contribuie la formarea conștiinței politice europene și la exprimarea voinței politice a cetățenilor Uniunii.
(2)
Articolele 11 și 12 din Cartă prevăd că dreptul la libertatea de asociere la toate nivelurile, de exemplu în domeniile politic și civic, precum și dreptul la libertatea de exprimare, care cuprinde libertatea de opinie și libertatea de a primi sau de a transmite informații sau idei fără amestecul autorităților publice și fără a ține seama de frontiere, sunt drepturi fundamentale ale oricărui cetățean al Uniunii.
(3)
Cetățenii europeni ar trebui să aibă posibilitatea de a utiliza aceste drepturi de a participa pe deplin la viața democratică a Uniunii.
(4)
Partidele politice europene cu adevărat transnaționale și fundațiile politice europene afiliate acestora au de îndeplinit un rol esențial pentru ca cetățenii să se poată exprima la nivel european prin reducerea diferențelor între politicile de la nivel național și cele de la nivelul Uniunii.
(5)
Partidele politice europene și fundațiile politice europene afiliate acestora ar trebui încurajate și sprijinite în efortul lor de a asigura o legătură puternică între societatea civilă europeană și instituțiile Uniunii, în special Parlamentul European.
(6)
Experiența dobândită de partidele politice europene și de fundațiile politice europene afiliate acestora în ceea ce privește aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2004/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (5), precum și a Rezoluției Parlamentului European din 6 aprilie 2011 referitoare la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2004/2003 (6) arată necesitatea îmbunătățirii cadrului juridic și financiar al partidelor politice europene și al fundațiilor politice europene afiliate acestora, astfel încât acestea să devină actori mai vizibili și mai eficienți în cadrul sistemului politic pe mai multe niveluri al Uniunii.
(7)
Ca o recunoaștere a misiunii conferite partidelor politice europene prin TUE și în scopul de a facilita activitatea acestora, ar trebui stabilit un statut juridic european specific pentru partidele politice europene și pentru fundațiile politice europene afiliate acestora.
(8)
Ar trebui înființată o autoritate pentru partidele și fundațiile politice europene („Autoritatea”) în scopul înregistrării, controlului și impunerii de sancțiuni asupra partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene. Înregistrarea ar trebui să fie necesară pentru obținerea statutului juridic european, care atrage după sine o serie de drepturi și obligații. Pentru a se evita orice posibile conflicte de interese, Autoritatea ar trebui să fie independentă.
(9)
Ar trebui stabilite procedurile care trebuie urmate de către partidele politice europene și de către fundațiile politice europene afiliate acestora pentru a obține un statut juridic european în temeiul prezentului regulament, precum și procedurile și criteriile care trebuie respectate pentru a se ajunge la o decizie cu privire la acordarea unei astfel de statut juridic european. De asemenea, este necesar să se stabilească procedurile pentru cazurile în care un partid politic european sau o fundație politică europeană poate pierde sau renunța la propriul statut juridic european.
(10)
Pentru a facilita supravegherea entităților juridice care urmează să intre atât sub incidența dreptului Uniunii, cât și sub aceea a legislației naționale, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) ar trebui să fie delegată Comisiei, în ceea ce privește funcționarea unui registru privind partidele politice europene și fundațiile politice europene care urmează să fie gestionat de Autoritate („registrul”), îndeosebi în ceea ce privește informațiile și documentele justificative înregistrate în registru. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
(11)
Pentru a asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să fie conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește dispozițiile referitoare la sistemul numeric de înregistrare și la punerea de către Autoritate la dispoziția terților, la solicitarea acestora, de extrase standard din registru. Respectivele competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (7).
(12)
Partidele politice europene și fundațiile politice europene afiliate acestora, care doresc să obțină recunoașterea ca atare la nivelul Uniunii în virtutea deținerii statutului juridic european și să primească fonduri publice din bugetul general al Uniunii Europene, ar trebui să respecte anumite principii și să îndeplinească anumite condiții. În special, este necesar ca partidele politice europene și fundațiile politice europene afiliate acestora să respecte valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE.
(13)
Deciziile privind anularea înregistrării unui partid politic european sau a unei fundații politice europene pe motiv de neconformitate cu valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, ar trebui să fie luate numai în caz de încălcare evidentă și gravă a acestor valori. Atunci când decide anularea înregistrării, Autoritatea ar trebui să respecte pe deplin Carta.
(14)
Statutul unui partid politic european sau al unei fundații politice europene ar trebui să conțină o serie de dispoziții de bază. Ar trebui ca statelor membre să li se permită să impună cerințe suplimentare cu privire la statutele partidelor politice europene și ale fundațiilor politice europene care și-au stabilit sediul pe teritoriul lor, cu condiția ca aceste cerințe suplimentare să nu contravină prezentului regulament.
(15)
Autoritatea ar trebui să verifice cu regularitate dacă condițiile și cerințele privind înregistrarea partidelor politice europene sau a fundațiilor politice europene continuă să fie îndeplinite. Deciziile referitoare la respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, ar trebui să fie luate în conformitate cu o procedură concepută exclusiv în acest sens, în urma consultării cu un comitet de personalități independente.
(16)
Autoritatea este un organ al Uniunii în sensul articolului 263 din TFUE.
(17)
Independența și transparența Comitetului de personalități independente ar trebui să fie garantată.
(18)
Statutul juridic european acordat partidelor politice europene și fundațiilor afiliate acestora ar trebui să le confere capacitate juridică și recunoaștere în toate statele membre. Astfel de capacitate juridică și recunoaștere nu le conferă dreptul de a numi candidați pentru alegerile naționale sau pentru Parlamentul European și nici dreptul de a participa la campanii pentru referendumuri. Atribuirea unor astfel de drepturi rămâne în competența statelor membre.
(19)
Activitățile partidelor politice europene și ale fundațiilor politice europene ar trebui să fie reglementate de prezentul regulament, iar în ceea ce privește aspectele nereglementate de prezentul regulament, de dispozițiile pertinente din legislația națională a statelor membre. Statutul juridic al unui partid politic european sau al unei fundații politice europene ar trebui să fie reglementat de prezentul regulament și de dispozițiile aplicabile din legislația națională a statului membru în care își are sediul („statul membru de sediu”). Statul membru de sediu ar trebui să poată să determine ex ante legea aplicabilă sau să lase acest aspect la latitudinea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene. De asemenea, statul membru de sediu ar trebui să poată să impună cerințe suplimentare sau diferite de cele prevăzute în prezentul regulament, inclusiv prevederi referitoare la înregistrarea și integrarea partidelor și a fundațiilor politice europene ca atare în sistemele administrative și de control naționale și la organizarea și statutele lor, inclusiv sub aspectul răspunderii, cu condiția ca aceste prevederi să nu contravină prezentului regulament.
(20)
Ca element esențial al deținerii statutului juridic european, partidele politice europene și fundațiile politice europene ar trebui să aibă personalitate juridică europeană. Dobândirea personalității juridice europene ar trebui condiționată de cerințe și proceduri menite să protejeze interesele statului membru de sediu, ale solicitantului de statut juridic european („solicitantul”) și ale terților interesați. În special, orice personalitate juridică națională preexistentă ar trebui transformată într-o personalitate juridică europeană și orice drepturi și obligații ale fostei entități juridice naționale ar trebui transferate noii entități juridice europene. De asemenea, pentru a facilita continuarea activității, ar trebui create garanții care să împiedice statul membru în cauză să aplice condiții prohibitive pentru o astfel de transformare. Statul membru de sediu ar trebui să poată să specifice tipurile de persoane juridice naționale care se pot transforma în persoane juridice europene și să își rezerve acordul cu privire la dobândirea personalității juridice europene în temeiul prezentului regulament până la prezentarea unor garanții corespunzătoare, îndeosebi sub aspectul legalității statutelor solicitantului în raport cu legile statului membru respectiv sau al protejării creditorilor sau titularilor de alte drepturi legate de orice personalitate juridică națională preexistentă.
(21)
Încetarea personalității juridice europene ar trebui condiționată de cerințe și proceduri menite să protejeze interesele Uniunii, ale statului membru de sediu, ale partidului politic european sau fundației politice europene și ale terților interesați. În special, dacă un partid politic european sau o fundație politică europeană dobândește personalitate juridică în conformitate cu legislația statului membru de sediu, ar trebui să se considere că a avut loc o transformare a personalității juridice europene și orice drepturi și obligații ale fostei entități juridice europene ar trebui transferate entității juridice naționale. De asemenea, pentru a facilita continuarea activității, ar trebui create garanții care să împiedice statul membru în cauză să aplice condiții prohibitive pentru o astfel de transformare. În cazul în care partidul politic european sau fundația politică europeană nu dobândește personalitate juridică în statul membru de sediu, acesta/aceasta ar trebui dizolvat(ă) în conformitate cu legislația statului membru respectiv și cu respectarea condiției de a nu avea un scop lucrativ. Autoritatea și ordonatorul de credite al Parlamentului European ar trebui să poată ajunge la un acord cu statul membru în cauză cu privire la modalitățile de încetare a personalității juridice europene, în special pentru a asigura recuperarea fondurilor primite de la bugetul general al Uniunii Europene și orice sancțiuni financiare.
(22)
În cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană încalcă în mod grav legislația națională pertinentă și dacă încălcarea este legată de elemente care afectează respectarea valorilor fundamentale pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, Autoritatea ar trebui să decidă, la cererea statului membru în cauză, să aplice procedurile stabilite prin prezentul regulament. De asemenea, Autoritatea ar trebui să decidă, la cererea statului membru de sediu, radierea din registru a partidului politic european sau a fundației politice europene care a încălcat, în mod grav, legislația națională relevantă sub orice alt aspect.
(23)
Eligibilitatea pentru finanțare din bugetul general al Uniunii Europene ar trebui să se limiteze la partidele politice europene și la fundațiile politice europene afiliate acestora, care au fost recunoscute ca atare și care au obținut un statut juridic european. Cu toate că este crucial să se asigure că nu se prevăd condiții excesive pentru înființarea unui partid politic european și că acestea pot fi îndeplinite în cel mai scurt timp de către alianțele transnaționale, organizate și serioase, de partide politice sau de persoane fizice sau ambele, este necesar să se stabilească, de asemenea, criterii proporționale de alocare a unor resurse limitate din bugetul general al Uniunii Europene, care să reflecte în mod obiectiv ambiția europeană și sprijinul electoral efectiv al unui partid politic european. Astfel de criterii se întemeiază cel mai bine pe rezultatul alegerilor pentru Parlamentul European, la care partidelor politice europene sau deputaților din cadrul acestora le revine obligația de a participa în temeiul prezentului regulament, care oferă un indiciu clar cu privire la recunoașterea electorală a unui partid politic european. Criteriile ar trebui să reflecte rolul Parlamentului European de reprezentare directă a cetățenilor Uniunii, atribuit în temeiul articolului 10 alineatul (2) din TUE, precum și obiectivul partidelor politice europene de a participa pe deplin la viața democratică a Uniunii și de a deveni actori activi în democrația reprezentativă a Europei, pentru a exprima în mod real părerile, opiniile și voința politică a cetățenilor Uniunii. Prin urmare, eligibilitatea pentru finanțare din bugetul general al Uniunii Europene ar trebui limitată la partidele politice europene care sunt reprezentate în Parlamentul European de cel puțin unul dintre membrii săi și la fundațiile politice europene care depun o solicitare printr-un partid politic european care este reprezentat în Parlamentul European de cel puțin unul dintre membrii săi.
(24)
Pentru a spori transparența finanțării partidelor politice europene și pentru a evita posibilele abuzuri privind normele de finanțare, un deputat în Parlamentul European ar trebui, exclusiv în scopul finanțării, să fie considerat drept membru al unui singur partid politic european, care ar trebui, atunci când este relevant, să fie cel la care este afiliat partidul său politic național sau regional la data finală de depunere a cererilor de finanțare.
(25)
Ar trebui stabilite procedurile care trebuie urmate de către partidele politice europene și de către fundațiile politice europene afiliate acestora atunci când solicită finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, precum și procedurile, criteriile și normele care trebuie respectate pentru a se ajunge la o decizie privind acordarea acestei finanțări.
(26)
Pentru a mări independența, gradul de responsabilizare și responsabilitatea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene, anumite tipuri de donații și contribuții, din alte surse decât bugetul general al Uniunii Europene, ar trebui să fie interzise sau supuse unor limitări. Orice restricție impusă liberei circulații a capitalului care ar putea surveni în urma unor astfel de limitări se justifică din rațiuni legate de politica publică și este strict necesară pentru atingerea acestor obiective.
(27)
Partidele politice europene ar trebui să poată finanța campanii desfășurate în contextul alegerilor pentru Parlamentul European, în timp ce finanțarea și limitarea cheltuielilor electorale în legătură cu partidele și candidații la aceste alegeri ar trebui să fie reglementate de normele aplicabile în fiecare stat membru.
(28)
Partidele politice europene nu ar trebui să finanțeze, în mod direct sau indirect, alte partide politice și, în special, partide naționale sau candidați naționali. Fundațiile politice europene nu trebuie să finanțeze, în mod direct sau indirect, partide politice europene sau naționale și nici candidați europeni sau naționali. În plus, partidele politice europene și fundațiile politice europene afiliate acestora nu ar trebui să finanțeze campanii pentru referendumuri. Aceste principii sunt o reflectare a Declarației nr. 11 privind articolul 191 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, anexată Actului final al Tratatului de la Nisa.
(29)
Ar trebui să fie stabilite norme și proceduri specifice de repartizare a creditelor disponibile în fiecare an din bugetul general al Uniunii Europene, ținând cont, pe de o parte, de numărul beneficiarilor și, pe de altă parte, de proporția deputaților aleși în Parlamentul European din fiecare partid politic european beneficiar și, prin extensie, din fundația politică europeană afiliată. Respectivele norme ar trebui să prevadă măsuri stricte privind transparența, răspunderea, auditarea și controlul financiar al partidelor politice europene și al fundațiilor politice europene afiliate acestora, precum și privind impunerea de sancțiuni proporționale, inclusiv în caz de încălcare de către un partid politic european sau o fundație politică europeană a valorilor pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE.
(30)
Pentru a asigura respectarea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament cu privire la finanțarea și cheltuielile partidelor politice europene și ale fundațiilor politice europene și cu privire la alte aspecte, este necesară instituirea unor mecanisme de control eficace. În acest scop, Autoritatea, ordonatorul de credite al Parlamentului European și statele membre ar trebui să coopereze și să împărtășească toate informațiile necesare. Cooperarea reciprocă dintre autoritățile statelor membre ar trebui, de asemenea, încurajată, pentru a se asigura un control eficace și eficient al obligațiilor ce decurg din legislația națională aplicabilă.
(31)
Este necesar să se prevadă un sistem de sancțiuni clar, ferm și disuasiv, pentru a se asigura respectarea efectivă, proporțională și uniformă a obligațiilor privind activitățile partidelor politice europene și ale fundațiilor politice europene. Un astfel de sistem ar trebui să respecte principiul ne bis in idem, conform căruia același delict nu poate fi sancționat de două ori. Este de asemenea necesar să se definească rolul Autorității și, respectiv, acela al ordonatorului de credite al Parlamentului European în ceea ce privește controlul și verificarea conformității cu prezentul regulament, precum și mecanismul de cooperare dintre aceștia și autoritățile statelor membre.
(32)
Pentru a contribui la creșterea conștiinței politice europene a cetățenilor și pentru a intensifica transparența procesului electoral european, partidele politice europene ar trebui să fie încurajate să informeze cetățenii în timpul alegerilor pentru Parlamentul European cu privire la legăturile lor cu partidele politice naționale afiliate și candidații naționali.
(33)
Din motive de transparență și pentru consolidarea controlului și a răspunderii democratice a partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene, informațiile considerate a fi de interes public major privind, în special, statutul lor, calitatea de membru, declarațiile financiare, donatorii și donațiile, contribuțiile și granturile primite de la bugetul general al Uniunii Europene, precum și informațiile legate de deciziile adoptate de Autoritate și de ordonatorul de credite al Parlamentului European cu privire la înregistrare, finanțare și sancțiuni ar trebui publicate. Stabilirea unui cadru de reglementare de natură să asigure că aceste informații sunt disponibile pentru public reprezintă mijlocul cel mai eficace de promovare a unor condiții de egalitate și a unei concurențe echitabile la nivelul forțelor politice, precum și de desfășurare a unor procese legislative și electorale deschise, transparente și democratice, consolidându-se astfel încrederea cetățenilor și a alegătorilor în democrația reprezentativă la nivel european și, la nivel general, prevenindu-se cazurile de corupție și abuz de putere.
(34)
În conformitate cu principiul proporționalității, obligația de a se publica identitatea donatorilor care sunt persoane fizice nu ar trebui să se aplice donațiilor în valoare de 1 500 EUR sau mai puțin, pe an și pe donator. De asemenea, obligația respectivă nu ar trebui să vizeze donațiile cu valoarea cuprinsă între 1 500 și 3 000 EUR pe an, decât în cazul în care donatorul și-a exprimat în prealabil acordul în scris în vederea publicării. Aceste praguri asigură un echilibru adecvat între dreptul fundamental la protejarea datelor cu caracter personal, pe de o parte, și interesul public legitim pentru transparență în ceea ce privește finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene, pe de altă parte, așa cum se reflectă în recomandările internaționale referitoare la evitarea corupției legate de finanțarea partidelor și fundațiilor politice. Dezvăluirea donațiilor a căror valoare depășește 3 000 EUR pe an și pe donator ar trebui să permită controlul și supravegherea publică efectivă a relațiilor dintre donatori și partidele politice europene. De asemenea, în conformitate cu principiul proporționalității, informațiile referitoare la donații ar trebui publicate anual, cu excepția perioadei în care au loc campaniile pentru Parlamentul European sau cu excepția donațiilor care depășesc 12 000 EUR, caz în care publicarea ar trebui să aibă loc în regim de urgență.
(35)
Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile consacrate în Cartă, în special articolele 7 și 8, care prevăd că orice persoană are dreptul la respect pentru viața privată și la protecția datelor cu caracter personal care privesc persoana respectivă, și trebuie pus în aplicare cu respectarea deplină a acestor drepturi și principii.
(36)
Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (8) se aplică prelucrării datelor cu caracter personal, efectuată de Autoritate, Parlamentul European și Comitetul de personalități independente, în aplicarea prezentului regulament.
(37)
Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9) se aplică prelucrării datelor cu caracter personal efectuată în aplicarea prezentului regulament.
(38)
Din motive de securitate juridică, este necesar să se clarifice faptul că Autoritatea, Parlamentul European, partidele politice europene și fundațiile politice europene, autoritățile naționale competente pentru exercitarea controlului privind aspectele legate de finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene, precum și alte părți terțe relevante menționate sau prevăzute în prezentul regulament sunt operatori de date, în sensul Regulamentului (CE) nr. 45/2001 sau al Directivei 95/46/CE. De asemenea, este necesar să se specifice perioada maximă în care se pot păstra datele cu caracter personal colectate în scopul de a asigura legalitatea, regularitatea și transparența finanțării partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene, precum și componența partidelor politice europene. În calitate de operatori de date, Autoritatea, Parlamentul European, partidele politice europene și fundațiile politice europene, autoritățile naționale competente și părțile terțe relevante trebuie să ia toate măsurile corespunzătoare pentru a se conforma obligațiilor impuse de Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și de Directiva 95/46/CE, în special cele privind legalitatea prelucrării datelor, securitatea activităților de prelucrare, furnizarea de informații și drepturile persoanelor vizate de a avea acces la propriile date cu caracter personal, precum și de a obține corectarea și ștergerea datelor lor cu caracter personal.
(39)
În ceea ce privește prelucrarea datelor, efectuată în aplicarea prezentului regulament, se aplică capitolul III din Directiva 95/46/CE privind acțiunile în justiție, răspunderea și sancțiunile. Autoritățile naționale competente sau părțile terțe relevante ar trebui să răspundă, în conformitate cu legislația internă aplicabilă, pentru orice prejudicii pe care le produc. În plus, statele membre ar trebui să se asigure că autorităților naționale competente sau părților terțe relevante li se aplică sancțiuni corespunzătoare în cazul încălcării prezentului regulament.
(40)
Asistența tehnică acordată de Parlamentul European partidelor politice europene ar trebui să aibă ca fundament principiul egalității de tratament, ar trebui să fie furnizată pe bază de factură și de plată și să facă obiectul unui raport public periodic.
(41)
Informațiile esențiale privind aplicarea prezentului regulament ar trebui să fie puse la dispoziția publicului pe un site web dedicat.
(42)
Controlul judiciar din partea Curții de Justiție a Uniunii Europene va contribui la asigurarea aplicării corecte a prezentului regulament. De asemenea, ar trebui prevăzută posibilitatea ca partidele politice europene sau fundațiile politice europene să fie audiate și să adopte măsuri corective, înainte de a le fi impuse sancțiuni.
(43)
Statele membre ar trebui să asigure existența unor prevederi naționale care să contribuie la aplicarea efectivă a prezentului regulament.
(44)
Statele membre ar trebui să dispună de timp suficient pentru a adopta prevederi care să asigure aplicarea lipsită de dificultăți și efectivă a prezentului regulament. În consecință, ar trebui prevăzută o perioadă de tranziție între intrarea în vigoare a prezentului regulament și punerea sa în aplicare.
(45)
Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată și a adoptat un aviz (10).
(46)
Având în vedere necesitatea operării unor modificări și completări semnificative ale normelor și procedurilor aplicabile în prezent partidelor politice și fundațiilor politice la nivelul Uniunii, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 2004/2003 să fie abrogat,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament stabilește condițiile care reglementează statutul și finanțarea partidelor politice la nivel european („partide politice europene”) și a fundațiilor politice la nivel european („fundații politice europene”).
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament:
1.
„partid politic” înseamnă o asociație de cetățeni:
-
care urmărește obiective politice; și
-
care este fie recunoscută, fie înființată în conformitate cu ordinea juridică din cel puțin un stat membru;
2.
„alianță politică” înseamnă o cooperare structurată între partide politice și/sau cetățeni;
3.
„partid politic european” înseamnă o alianță politică ce urmărește obiective politice și este înregistrată la Autoritatea pentru partidele și fundațiile politice europene instituită la articolul 6, în conformitate cu condițiile și procedurile stabilite în prezentul regulament;
4.
„fundație politică europeană” înseamnă o entitate care este afiliată în mod oficial unui partid politic european, care și-a înregistrat statutul la Autoritate, în conformitate cu condițiile și procedurile stabilite în prezentul regulament și care, prin activitățile sale, în cadrul obiectivelor și valorilor fundamentale urmărite de Uniune, sprijină și completează obiectivele partidului politic european prin îndeplinirea uneia sau a mai multor sarcini, după cum urmează:
(a)
observarea, analiza și contribuția la dezbaterile privind chestiunile de politică publică europeană și procesul de integrare europeană;
(b)
inițierea de activități legate de chestiunile de politică publică europeană, cum ar fi organizarea și sprijinirea seminariilor, activităților de formare, conferințelor și studiilor privind astfel de subiecte, prin implicarea părților interesate relevante, inclusiv a organizațiilor de tineret și a altor reprezentanți ai societății civile;
(c)
dezvoltarea cooperării în vederea promovării democrației, inclusiv în țările terțe;
(d)
asigurarea unui cadru pentru cooperarea, la nivel european, a fundațiilor politice naționale, a persoanelor din mediul universitar și a altor părți interesate;
5.
„parlament regional” sau „adunare regională” înseamnă un organism ai cărui membri sunt fie titularii unui mandat electoral regional, fie răspund politic în fața unei adunări rezultate din alegeri;
6.
„finanțare din bugetul general al Uniunii Europene” înseamnă o subvenție acordată în conformitate cu partea I titlul VI din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (11) (Regulamentul financiar) sau o contribuție acordată în conformitate cu partea II titlul VIII din respectivul regulament;
7.
„donație” înseamnă alocări sub formă de numerar, orice alocare în natură, furnizarea unor bunuri sau servicii sub valoarea de piață (inclusiv împrumuturi) sau lucrări și/sau orice alte tranzacții care constituie un avantaj economic pentru partidul politic european sau pentru fundația politică europeană în cauză, cu excepția contribuțiilor de la membri și a activităților politice obișnuite desfășurate de persoane pe bază de voluntariat;
8.
„contribuție de la membri” înseamnă orice plată în numerar, inclusiv cotizații sau orice contribuție în natură sau furnizarea sub valoarea de piață de bunuri sau servicii (inclusiv împrumuturi) sau lucrări și/sau orice alte tranzacții care constituie un avantaj economic pentru partidul politic european sau pentru fundația politică europeană în cauză, atunci când sunt furnizate partidului politic european sau fundației politice europene de unul dintre membrii acestora, cu excepția activităților politice obișnuite desfășurate de membri, considerați individual, pe bază de voluntariat;
9.
„buget anual” înseamnă, în sensul articolelor 20 și 27, totalul cheltuielilor dintr-un anumit an, astfel cum sunt raportate în situațiile financiare anuale ale partidului politic european sau ale fundației politice europene în cauză;
10.
„punct de contact național” înseamnă unul dintre punctele de legătură desemnate pentru chestiuni ținând de baza centrală de date privind excluderile menționată la articolul 108 din Regulamentul financiar și la articolul 144 din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei (12) sau orice alte persoane desemnate de autoritățile pertinente din statele membre în scopul schimburilor de informații în aplicarea prezentului regulament;
11.
„sediu” înseamnă locul în care partidul politic european sau fundația politică europeană își are administrația centrală;
12.
„concurs de infracțiuni” înseamnă două sau mai multe infracțiuni comise ca parte a aceluiași act ilegal;
13.
„recidivă” înseamnă o infracțiune comisă în perioada de cinci ani ulterioară impunerii unei sancțiuni respectivului făptuitor pentru același tip de infracțiune.
CAPITOLUL II
STATUTUL PARTIDELOR POLITICE EUROPENE ȘI AL FUNDAȚIILOR POLITICE EUROPENE
Articolul 3
Condiții de înregistrare
(1) O alianță politică are dreptul de a solicita înregistrarea ca partid politic european, sub rezerva următoarelor condiții:
(a)
trebuie să aibă sediul într-un stat membru, conform celor indicate în statutul său;
(b)
trebuie să fie reprezentată, ea însăși sau membrii săi, în cel puțin un sfert din statele membre, de deputați în Parlamentul European sau de membri în parlamentele naționale, în parlamentele regionale ori în adunările regionale; sau
trebuie să fi obținut, ea însăși sau partidele sale membre, în cel puțin o pătrime din statele membre, minimum trei la sută din voturile exprimate în fiecare din statele membre respective la cele mai recente alegeri pentru Parlamentul European;
(c)
trebuie să respecte, în special în programul și în activitățile sale, valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților;
(d)
trebuie să fi participat, ea însăși sau membrii săi, la alegerile pentru Parlamentul European ori să își fi exprimat în mod public intenția de a participa la alegerile următoare pentru Parlamentul European; și
(e)
nu trebuie să urmărească scopuri lucrative.
(2) Un solicitant are dreptul de a solicita înregistrarea ca fundație politică europeană sub rezerva următoarelor condiții:
(a)
trebuie să fie afiliat unui partid politic european înregistrat în conformitate cu condițiile și procedurile stabilite în prezentul regulament;
(b)
trebuie să aibă sediul într-un stat membru, conform celor indicate în statut;
(c)
trebuie să respecte, în special în programul și în activitățile sale, valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților;
(d)
obiectivele acestuia trebuie să completeze obiectivele partidului politic european la care este afiliat în mod oficial;
(e)
organul său de conducere trebuie să fie compus din membri proveniți din cel puțin un sfert din statele membre; și
(f)
nu trebuie să urmărească scopuri lucrative.
(3) Un partid politic european poate avea doar o singură fundație politică europeană afiliată în mod oficial. Fiecare partid politic european și fundație politică europeană trebuie să asigure o separare între gestionarea zilnică și structurile lor de conducere și conturile lor financiare.
Articolul 4
Guvernanța partidelor politice europene
(1) Statutul unui partid politic european este în conformitate cu legislația aplicabilă a statului membru de sediu și include dispoziții care acoperă cel puțin următoarele elemente:
(a)
denumirea și logo-ul, care trebuie să se distingă cu claritate de cele ale oricărui partid politic european existent sau ale oricărei fundații politice europene existente;
(b)
adresa sediului său;
(c)
un program politic, care stabilește scopul și obiectivele partidului;
(d)
o declarație, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (e), prin care afirmă că nu urmărește scopuri lucrative;
(e)
dacă este cazul, denumirea fundației politice afiliate și o descriere a relației oficiale dintre acestea;
(f)
procedurile și organizarea administrativă și financiară, specificând în particular organele și oficiile care dețin competențe administrative, financiare și de reprezentare juridică și normele privind întocmirea, aprobarea și verificarea conturilor anuale; și
(g)
procedura internă de urmat în caz de dizolvare voluntară ca partid politic european.
(2) Statutul unui partid politic european include prevederi privind organizarea internă de partid care acoperă cel puțin următoarele elemente:
(a)
modalitățile de admitere, demisie și excludere din partid a membrilor săi, lista partidelor membre fiind anexată la statut;
(b)
drepturile și obligațiile asociate tuturor tipurilor de afiliere, precum și drepturile de vot pertinente;
(c)
competențele, responsabilitățile și componența organelor sale de conducere, cu specificarea, în cazul fiecăruia, a criteriilor de selecție a candidaților și a modalităților de numire și de demitere a acestora;
(d)
procesele sale decizionale interne, în special procedura de vot, precum și cerințele privind cvorumul;
(e)
abordarea acestuia în materie de transparență, în special în ceea ce privește evidențele contabile, conturile și donațiile, viața privată și protecția datelor cu caracter personal; și
(f)
procedura internă de modificare a statutului său.
(3) Statul membru de sediu poate impune cerințe suplimentare cu privire la statut, cu condiția ca respectivele cerințe suplimentare să nu contravină prezentului regulament.
Articolul 5
Guvernanța fundațiilor politice europene
(1) Statutul unei fundații politice europene este în conformitate cu legislația aplicabilă a statului membru de sediu și include dispoziții care acoperă cel puțin următoarele elemente:
(a)
denumirea și logo-ul, care trebuie să se distingă cu claritate de cele ale oricărui partid politic european existent sau ale oricărei fundații politice europene existente;
(b)
adresa sediului său;
(c)
o descriere a scopului și a obiectivelor sale, care trebuie să fie compatibilă cu sarcinile enumerate la articolul 2 punctul 4;
(d)
o declarație, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (f), prin care afirmă că nu urmărește scopuri lucrative;
(e)
denumirea partidului politic european la care este direct afiliată, precum și o descriere a relației oficiale dintre acestea;
(f)
o listă a organelor sale, în care să se precizeze pentru fiecare în parte competențele, responsabilitățile și componența, inclusiv modalitățile de numire și destituire a membrilor și a conducerii acestor organe;
(g)
procedurile și organizarea administrativă și financiară, specificând în particular organele și oficiile care dețin competențe administrative, financiare și de reprezentare juridică și normele privind întocmirea, aprobarea și verificarea conturilor anuale;
(h)
procedura internă de modificare a statutului său; și
(i)
procedura internă de urmat în caz de dizolvare voluntară ca fundație politică europeană.
(2) Statul membru de sediu poate impune cerințe suplimentare cu privire la statut, cu condiția ca respectivele cerințe suplimentare să nu contravină prezentului regulament.
Articolul 6
Autoritatea pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene
(1) Prin prezentul regulament, se înființează o autoritate pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene („Autoritatea”), în scopul înregistrării, controlului și impunerii de sancțiuni asupra partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene în conformitate cu prezentul regulament.
(2) Autoritatea are personalitate juridică. Aceasta este independentă și își exercită funcțiile în deplină conformitate cu prezentul regulament.
Autoritatea hotărăște în ceea ce privește înregistrarea și anularea înregistrării partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene în conformitate cu procedurile și condițiile specificate în prezentul regulament. De asemenea, Autoritatea verifică periodic dacă condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 și prevederile privind guvernanța stabilite în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b) și (d)-(f) și cu articolul 5 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g) continuă să fie îndeplinite de partidele politice europene și de fundațiile politice europene înregistrate.
La luarea deciziilor, Autoritatea ține seama pe deplin de dreptul fundamental la libertatea de asociere și de necesitatea asigurării pluralismului partidelor politice în Europa.
Autoritatea este reprezentată de directorul său, care ia toate deciziile Autorității în numele acesteia.
(3) Directorul Autorității este numit pentru un mandat unic de cinci ani, de către Parlamentul European, Consiliu și Comisie (în comun denumite „Autoritatea împuternicită să facă numiri”), acționând de comun acord, pe baza propunerilor făcute de un comitet de selecție compus din secretarii generali ai acestor trei instituții, în urma unui apel deschis pentru candidaturi.
Directorul Autorității este selectat pe baza calităților sale personale și profesionale. Acesta/aceasta nu este deputat în Parlamentul European, nu deține mandate electorale și nu are calitatea de actual sau fost angajat al unui partid politic european sau al unei fundații politice europene. Directorul selectat nu trebuie să se afle într-un conflict de interese între sarcinile sale în calitate de director al Autorității și orice altă însărcinare oficială, în special în raport cu aplicarea prevederilor prezentului regulament.
În caz de vacanță a postului ca urmare a demisiei, pensionării, destituirii sau decesului, acesta se ocupă în conformitate cu aceeași procedură.
În cazul unei înlocuiri normale sau al unei demisii voluntare, directorul continuă să-și exercite funcțiile până la numirea unui înlocuitor.
În cazul în care directorul Autorității nu mai îndeplinește condițiile cerute pentru îndeplinirea sarcinilor sale, el/ea poate fi destituit(ă) de comun acord de cel puțin două dintre cele trei instituții menționate la primul paragraf și pe baza unui raport întocmit de comitetul de selecție menționat la primul paragraf din proprie inițiativă sau la cererea uneia dintre cele trei instituții.
Directorul Autorității este independent în îndeplinirea sarcinilor sale. Atunci când acționează în numele Autorității, directorul nu solicită și nu primește instrucțiuni de la nicio instituție sau guvern sau de la vreun alt organ, birou sau agenție. Directorul Autorității se abține de la orice acte incompatibile cu natura îndatoririlor sale.
În raporturile cu directorul, Parlamentul European, Consiliul și Comisia își exercită în comun competențele conferite Autorității împuternicite să facă numiri prin Statutul funcționarilor Uniunii Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene prevăzute în Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului (13). Fără a aduce atingere deciziilor de numire și destituire, cele trei instituții pot conveni să încredințeze oricăreia dintre ele unele dintre competențele rămase conferite Autorității împuternicite să facă numiri sau pe toate acestea.
Autoritatea împuternicită să facă numiri îi poate încredința directorului alte sarcini, cu condiția ca acestea să nu fie incompatibile cu volumul de muncă ce rezultă din calitatea sa de director al Autorității și să nu fie susceptibile de a crea vreun conflict de interese sau de a periclita deplina independență a directorului.
(4) Autoritatea este amplasată fizic la Parlamentul European, care îi asigură acesteia birourile necesare și facilități de sprijin administrativ.
(5) Directorul Autorității este asistat de personal provenind de la una sau mai multe instituții ale Uniunii. Atunci când lucrează pentru Autoritate, acest personal acționează exclusiv sub autoritatea directorului Autorității.
Selectarea personalului nu trebuie să fie susceptibilă de a avea ca rezultat un conflict de interese între sarcinile lor în cadrul Autorității și alte sarcini oficiale și personalul trebuie să se abțină de la orice acte incompatibile cu natura îndatoririlor lor.
(6) Autoritatea încheie acorduri cu Parlamentul European și, dacă este cazul, cu alte instituții sau orice alte aranjamente administrative necesare pentru a-și îndeplini sarcinile, în special acorduri cu privire la personalul, serviciile și sprijinul acordat în temeiul alineatelor (4), (5) și (8).
(7) Creditele pentru cheltuielile Autorității sunt prevăzute la un titlu separat din secțiunea rezervată Parlamentului European din bugetul general al Uniunii Europene. Creditele trebuie să fie suficiente pentru a garanta funcționarea integrală și independentă a Autorității. Directorul prezintă Parlamentului European un proiect de plan bugetar pentru Autoritate, care este făcut public. Parlamentul European delegă directorului Autorității atribuțiile de ordonator de credite legate de creditele respective.
(8) Regulamentul nr. 1 al Consiliului (14) se aplică Autorității.
Serviciile de traducere necesare pentru funcționarea Autorității și a registrului vor fi asigurate de Centrul de Traduceri al Organismelor Uniunii Europene.
(9) Autoritatea și ordonatorul de credite al Parlamentului European își împărtășesc toate informațiile necesare pentru îndeplinirea responsabilităților ce le revin în temeiul prezentului regulament.
(10) Directorul prezintă anual Parlamentului European, Consiliului și Comisiei un raport referitor la activitățile Autorității.
(11) Curtea de Justiție a Uniunii Europene revizuiește legalitatea deciziilor Autorității în conformitate cu articolul 263 din TFUE și are jurisdicție în cazul litigiilor legate de compensarea daunelor cauzate de Autoritate în conformitate cu articolele 268 și 340 din TFUE. În cazul în care Autoritatea nu adoptă o decizie în cazurile în care se prevede astfel prin prezentul regulament, pot fi intentate la Curtea de Justiție a Uniunii Europene acțiuni în constatarea abținerii de a acționa în conformitate cu articolul 265 din TFUE.
Articolul 7
Registrul pentru partidele și fundațiile politice europene
(1) Autoritatea ține și gestionează un registru al partidelor politice europene și fundațiilor politice europene. Informațiile din registru sunt disponibile online, în conformitate cu articolul 32.
(2) Pentru a asigura funcționarea adecvată a registrului, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 36 și în sfera de aplicare a prevederilor pertinente din prezentul regulament privind:
(a)
informațiile și documentele justificative deținute de Autoritate pentru care registrul este depozitarul competent, care includ statutul partidelor politice europene sau al fundațiilor politice europene, orice alte documente prezentate ca parte a cererilor de înregistrare în conformitate cu articolul 8 alineatul (2), orice documente primite de la statul membru de sediu, astfel cum se prevede la articolul 15 alineatul (2), și informații referitoare la identitatea persoanelor care sunt membre ale organelor sau dețin funcții investite cu puteri administrative, financiare și de reprezentare juridică, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) litera (f) și la articolul 5 alineatul (1) litera (g);
(b)
materialele din registru menționate la litera (a) de la prezentul alineat pentru care registrul este competent să le certifice legalitatea, conform celor stabilite de Autoritate în baza competențelor care îi revin în temeiul prezentului regulament. Autoritatea nu este competentă să verifice respectarea de către un partid politic european sau o fundație politică europeană a oricărei obligații sau cerințe impuse partidului sau fundației respective de statul membru de sediu în conformitate cu articolul 4, articolul 5 și articolul 14 alineatul (2) și care este în plus față de obligațiile și cerințele stabilite prin prezentul regulament.
(3) Comisia precizează, prin acte de punere în aplicare, sistemul numeric de înregistrare care se aplică registrului și extrasele standard din registru care se pun la dispoziția terților, la cerere, inclusiv cuprinsul scrisorilor și documentelor. Aceste informații nu includ alte date cu caracter personal decât identitatea persoanelor care sunt membre ale organelor sau care dețin funcții investite cu puteri administrative, financiare și de reprezentare juridică, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) litera (f) și la articolul 5 alineatul (1) litera (g). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 37.
Articolul 8
Cererea de finanțare
(1) O cerere de înregistrare se depune la Autoritate. Cererea de înregistrare ca fundație politică europeană se depune exclusiv prin intermediul partidului politic european la care solicitantul este afiliat oficial.
(2) Cererea trebuie să fie însoțită de:
(a)
documente care dovedesc că solicitantul îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 3, inclusiv o declarație oficială standard, sub forma stabilită în anexă;
(b)
statutul partidului sau al fundației, cuprinzând prevederile cerute la articolele 4 și 5, inclusiv anexele pertinente și, dacă este cazul, declarația statului membru de sediu menționată la articolul 15 alineatul (2).
(3) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 36 și în sfera de aplicare a prevederilor pertinente din prezentul regulament:
(a)
pentru identificarea oricăror informații suplimentare sau a oricăror documente de bază în legătură cu alineatul (2), necesare pentru a-i permite Autorității să-și îndeplinească integral responsabilitățile care îi revin în temeiul prezentului regulament în ceea ce privește funcționarea registrului;
(b)
în vederea modificării declarației oficiale standard din anexă în legătură cu datele care trebuie completate de solicitant atunci când este necesar să se asigure că se dețin informații suficiente referitoare la semnatar, mandatul acestuia/acesteia și partidul politic european sau fundația politică europeană pe care este mandatat(ă) să îl/o reprezinte în scopul declarației.
(4) Documentația depusă la Autoritate ca parte a cererii se publică fără întârziere pe site-ul internet menționat la articolul 32.
Articolul 9
Examinarea cererii și decizia Autorității
(1) Cererea este examinată de Autoritate pentru a stabili dacă solicitantul îndeplinește condițiile pentru înregistrare stabilite la articolul 3 și dacă statutul cuprinde prevederile cerute la articolele 4 și 5.
(2) Autoritatea adoptă o decizie de înregistrare a solicitantului, dacă nu stabilește că acesta nu îndeplinește condițiile pentru înregistrare stabilite la articolul 3 sau că statutul nu cuprinde prevederile cerute la articolele 4 și 5.
Autoritatea publică decizia de înregistrare a solicitantului în termen de o lună de la primirea cererii de înregistrare a solicitantului sau, atunci când sunt aplicabile procedurile stabilite la articolul 15 alineatul (4), în termen de patru luni de la primirea cererii de înregistrare.
În cazul în care o cerere este incompletă, Autoritatea îi cere solicitantului să prezinte, fără întârziere, toate informațiile suplimentare cerute. Termenul stabilit la al doilea paragraf începe să curgă numai de la data la care Autoritatea primește o cerere completă.
(3) Declarația oficială standard menționată la articolul 8 alineatul (2) litera (a) este considerată drept suficientă pentru ca Autoritatea să stabilească dacă solicitantul îndeplinește condițiile specificate la articolul 3 alineatul (1) litera (c) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c), în funcție de care dintre acestea este aplicabil.
(4) Decizia Autorității de înregistrare a unui solicitant se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, împreună cu statutul partidului sau al fundației. Decizia Autorității de a nu înregistra un solicitant se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, împreună cu motivele detaliate de respingere.
(5) Orice modificări aduse documentelor ori statutului prezentate ca parte a cererii de înregistrare în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) sunt notificate Autorității, care actualizează înregistrarea în conformitate cu procedurile stabilite la articolul 15 alineatele (2) și (4), mutatis mutandis.
(6) Lista actualizată a partidelor membre ale unui partid politic european, anexată la statutul partidului în conformitate cu articolul 4 alineatul (2), se transmite anual Autorității. Orice modificări în urma cărora partidul politic european nu mai îndeplinește condiția prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (b) sunt comunicate Autorității în termen de patru săptămâni de la orice astfel de modificare.
Articolul 10
Verificarea îndeplinirii condițiilor și cerințelor privind înregistrarea
(1) Fără a aduce atingere procedurii stabilite la alineatul (3), Autoritatea verifică periodic dacă condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 și prevederile privind guvernanța prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b) și (d)-(f) și la articolul 5 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g) continuă să fie îndeplinite de partidele politice europene și fundațiile politice europene înregistrate.
(2) Dacă Autoritatea constată că una dintre condițiile de înregistrare sau prevederile privind guvernanța menționate la alineatul (1), cu excepția condițiilor de la articolul 3 alineatul (1) litera (c) și de la articolul 3 alineatul (2) litera (c), nu mai sunt îndeplinite, aceasta notifică partidul politic european în cauză.
(3) Parlamentul European, Consiliul sau Comisia poate depune la Autoritate o cerere de verificare a îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (c) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c) de către un anumit partid politic european sau o anumită fundație politică europeană. În astfel de cazuri și în cazurile menționate la articolul 16 alineatul (3) litera (a), Autoritatea îi solicită Comitetului de personalități independente instituit în conformitate cu articolul 11 un aviz cu privire la situația respectivă. Comitetul emite avizul în termen de două luni.
În cazul în care la cunoștința Autorității ajung fapte care ar putea da naștere unor îndoieli în legătură cu îndeplinirea de către un partid politic european sau o fundație politică europeană a condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (c) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c), aceasta informează Parlamentul European, Consiliul și Comisia pentru a-i permite oricăreia dintre aceste instituții să depună o cerere de verificare astfel cum se menționează la primul paragraf. Fără a aduce atingere primului paragraf, Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană își manifestă intenția în termen de două luni de la primirea informațiilor respective.
Procedurile prevăzute la primul și la al doilea paragraf nu se inițiază într-o perioadă care precedă cu două luni alegerile pentru Parlamentul European.
Având în vedere avizul comitetului, Autoritatea decide dacă să anuleze înregistrarea partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză. Decizia Autorității se motivează corespunzător.
O decizie a Autorității de anulare a înregistrării pe motive de neîndeplinire a condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (1) litera (c) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) poate fi adoptată numai în caz de încălcare evidentă și gravă a respectivelor condiții. Decizia respectivă face obiectul procedurii prevăzute la alineatul (4).
(4) O decizie a Autorității de anulare a înregistrării unui partid sau a unei fundații politice europene pe motiv de încălcare evidentă și gravă în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (c) sau la articolul 3 alineatul (2) litera (c) se comunică Parlamentului European și Consiliului. Decizia nu intră în vigoare decât în cazul în care Parlamentul European și Consiliul nu formulează nicio obiecțiune în termen de trei luni de la comunicarea deciziei către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul informează Autoritatea că nu vor formula obiecțiuni. În cazul unei obiecțiuni din partea Parlamentului European și a Consiliului, partidul politic european sau fundația politică europeană rămân înregistrate.
Parlamentul European și Consiliul pot formula obiecțiuni la decizie exclusiv din motive legate de evaluarea îndeplinirii condițiilor de înregistrare prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (c) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c).
Partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză este informat(ă) că au fost formulate obiecțiuni la decizia Autorității de anulare a înregistrării.
Parlamentul European și Consiliul adoptă o poziție în conformitate cu propriile norme în materie de luare a deciziilor, astfel cum sunt stabilite în conformitate cu tratatele. Toate obiecțiunile trebuie să fie motivate corespunzător și puse la dispoziția publicului.
(5) O decizie a Autorității de anulare a înregistrării unui partid politic european sau a unei fundații politice europene cu privire la care nu au fost formulate obiecțiuni în conformitate cu procedura prevăzută la alineatul (4) se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, împreună cu motivele detaliate de anulare a înregistrării, și intră în vigoare la trei luni de la data publicării.
(6) O fundație politică europeană își pierde în mod automat statutul dacă partidul politic european la care este afiliată este radiat din registru.
Articolul 11
Comitetul de personalități independente
(1) Prin prezentul regulament se înființează un comitet de personalități independente. Comitetul este alcătuit din șase membri, Parlamentul European, Consiliul și Comisia numind fiecare câte doi membri. Membrii comitetului sunt selectați pe baza calităților lor personale și profesionale. Aceștia nu sunt deputați în Parlamentul European, membri ai Consiliului sau ai Comisiei, nu dețin mandate electorale și nu au calitatea de reprezentanți sau funcționari ai Uniunii Europene și nici de actual sau fost angajat al unui partid politic european sau al unei fundații politice europene.
Membrii comitetului își îndeplinesc sarcinile în mod independent. Membrii nu solicită și nici nu acceptă instrucțiuni de la vreo instituție sau guvern sau de la vreun alt organ, birou sau agenție și se abțin de la orice acte incompatibile cu natura îndatoririlor lor.
Comitetul se reînnoiește în termen de șase luni de la sfârșitul primei sesiuni a Parlamentului European care urmează după alegerile pentru Parlamentul European. Mandatul membrilor nu poate fi reînnoit.
(2) Comitetul își adoptă propriul regulament de procedură. Președintele comitetului este ales de membrii acestuia din propriile rânduri, în conformitate cu regulamentul respectiv. Secretariatul și finanțarea comitetului sunt asigurate de Parlamentul European. Secretariatul comitetului acționează sub unica autoritate a comitetului.
(3) La cererea Autorității, comitetul emite un aviz referitor la orice eventuală încălcare evidentă și gravă a valorilor pe care este întemeiată Uniunea Europeană, astfel cum se menționează la articolul 3 alineatul (1) litera (c) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c), de către un partid politic european sau o fundație politică europeană. În acest scop, comitetul poate solicita orice document și probă pertinentă de la Autoritate, de la Parlamentul European, de la partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză, de la alte partide politice, fundații politice sau alte părți interesate și poate cere audierea reprezentanților lor.
În avizele sale, comitetul ține seama pe deplin de dreptul fundamental la libertatea de asociere și de necesitatea asigurării pluralismului partidelor politice în Europa.
Avizele comitetului se publică fără întârziere.
CAPITOLUL III
STATUTUL JURIDIC AL PARTIDELOR POLITICE EUROPENE ȘI AL FUNDAȚIILOR POLITICE EUROPENE
Articolul 12
Personalitate juridică
Partidele politice europene și fundațiile politice europene au personalitate juridică europeană.
Articolul 13
Recunoașterea și capacitatea juridică
Partidele politice europene și fundațiile politice europene se bucură de recunoaștere și capacitate juridică în toate statele membre.
Articolul 14
Legea aplicabilă
(1) Partidele politice europene și fundațiile politice europene sunt reglementate de prezentul regulament.
(2) Pentru aspectele pe care prezentul regulament nu le reglementează sau, în cazul în care unele aspecte sunt reglementate doar parțial, pentru acele aspecte care nu sunt acoperite, partidele politice europene și fundațiile politice europene se află sub incidența dispozițiilor aplicabile din legislația națională a statului membru de sediu.
Activitățile desfășurate de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în alte state membre sunt reglementate de legislația națională relevantă din statele membre respective.
(3) Pentru aspectele pe care prezentul regulament sau dispozițiile aplicabile în temeiul alineatului (2) nu le reglementează sau, în cazul în care unele aspecte sunt reglementate doar parțial, pentru acele aspecte care nu sunt reglementate, partidele politice europene și fundațiile politice europene intră sub incidența dispozițiilor prevăzute în statutele lor.
Articolul 15
Dobândirea personalității juridice europene
(1) Un partid politic european sau o fundație politică europeană dobândește personalitate juridică europeană la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a deciziei Autorității de înregistrare a acestuia/acesteia în temeiul articolului 9.
(2) Dacă statul membru în care solicitantul înregistrării ca partid politic european sau fundație politică europeană își are sediul solicită acest lucru, cererea depusă în conformitate cu articolul 8 este însoțită de o declarație emisă de statul membru respectiv, prin care se certifică faptul că solicitantul a respectat toate cerințele naționale relevante în ceea ce privește solicitarea și că statutele acestuia sunt conforme cu legislația aplicabilă menționată la articolul 14 alineatul (2) primul paragraf.
(3) În cazul în care solicitantul are personalitate juridică în conformitate cu legislația unui stat membru, dobândirea personalității juridice europene este considerată de către statul membru respectiv drept o transformare a personalității juridice naționale într-o personalitate juridică europeană succesoare. Cea din urmă păstrează în totalitate drepturile și obligațiile preexistente ale entității juridice naționale inițiale care își încetează existența ca atare. Statul membru în cauză nu aplică condiții prohibitive în contextul acestei transformări. Solicitantul își păstrează sediul din statul membru în cauză până la publicarea unei decizii în conformitate cu articolul 9.
(4) În cazul în care statul membru în care solicitantul își are sediul solicită acest lucru, Autoritatea stabilește data publicării menționate la alineatul (1) doar după consultarea statului membru respectiv.
Articolul 16
Încetarea personalității juridice europene
(1) Un partid politic european sau o fundație politică europeană pierde personalitatea sa juridică europeană la intrarea în vigoare a deciziei Autorității de a îl/a o elimina din registru, astfel cum a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Decizia intră în vigoare la trei luni de la data publicării, cu excepția cazului în care partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză solicită o perioadă mai scurtă.
(2) Un partid politic european sau o fundație politică europeană este eliminat(ă) din registru printr-o decizie a Autorității:
(a)
ca o consecință a deciziei adoptate în conformitate cu articolul 10 alineatele (2)-(5);
(b)
în situațiile prevăzute la articolul 10 alineatul (6);
(c)
la solicitarea partidului politic european sau a fundației politice europene; sau
(d)
în cazurile menționate la alineatul (3) primul paragraf litera (b) de la prezentul articol.
(3) În cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană a încălcat în mod grav obligațiile relevante potrivit legislației naționale aplicabile în temeiul articolului 14 alineatul (2) primul paragraf, statul membru de sediu poate adresa Autorității o solicitare de anulare a înregistrării motivată în mod corespunzător, care trebuie să identifice în mod exact și exhaustiv acțiunile ilegale și cerințele naționale specifice care nu au fost respectate. În astfel de cazuri, Autoritatea:
(a)
inițiază o procedură de verificare în conformitate cu articolul 10 alineatul (3), pentru chestiunile legate în mod exclusiv sau predominant de elementele care afectează respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE. Se aplică, de asemenea, articolul 10 alineatele (4), (5) și (6);
(b)
decide radierea din registru a partidului politic european sau a fundației politice europene în cauză pentru orice altă chestiune și atunci când cererea motivată a statului membru în cauză confirmă că au fost epuizate toate măsurile de remediere la nivel național.
În cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană a încălcat în mod grav obligațiile relevante potrivit legislației naționale aplicabile în temeiul articolului 14 alineatul (2) al doilea paragraf și dacă această chestiune este legată în mod exclusiv sau predominant de elementele care afectează respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, statul membru în cauză poate adresa o solicitare Autorității în conformitate cu dispozițiile de la primul paragraf de la prezentul alineat. Autoritatea procedează în conformitate cu primul paragraf litera (a) de la prezentul alineat.
În toate cazurile, Autoritatea acționează fără întârzieri nejustificate. Autoritatea informează statul membru și partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză cu privire la cursul dat cererii motivate de anulare a înregistrării.
(4) Autoritatea stabilește data publicării menționată la alineatul (1) după consultarea statului membru în care partidul politic european sau fundația politică europeană își are sediul.
(5) În cazul în care partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză dobândește personalitate juridică în temeiul legislației statului membru de sediu, dobândirea personalității juridice este considerată de către statul membru respectiv drept o transformare a personalității juridice europene în personalitate juridică națională care păstrează în totalitate drepturile și obligațiile preexistente ale entității juridice europene inițiale. Statul membru în cauză nu aplică condiții prohibitive în contextul acestei transformări.
(6) În cazul în care partidul politic european sau fundația politică europeană nu dobândește personalitate juridică în temeiul legislației din statul membru de sediu, acesta/aceasta este dizolvat(ă) în conformitate cu legislația aplicabilă a statului membru respectiv. Statul membru în cauză poate solicita ca o astfel de dizolvare să fie precedată de dobândirea de către partidul sau fundația în cauză a personalității juridice naționale în conformitate cu alineatul (5).
(7) În toate situațiile menționate la alineatele (5) și (6), statul membru în cauză garantează respectarea pe deplin a condiției de nonprofit prevăzută la articolul 3. Autoritatea și ordonatorul de credite al Parlamentului European pot ajunge la un acord cu statul membru în cauză cu privire la modalitățile de încetare a personalității juridice europene, în special pentru a asigura recuperarea oricăror fonduri primite de la bugetul general al Uniunii Europene și plata oricăror sancțiuni financiare impuse în conformitate cu articolul 27.
CAPITOLUL IV
DISPOZIȚII PRIVIND FINANȚAREA
Articolul 17
Condiții de finanțare
(1) Un partid politic european care este înregistrat în conformitate cu condițiile și procedurile prevăzute în prezentul regulament, care este reprezentat în Parlamentul European de cel puțin unul dintre membrii săi și care nu se află în una dintre situațiile de excludere menționate la articolul 106 alineatul (1) din Regulamentul financiar poate solicita finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, în conformitate cu termenii și condițiile publicate de ordonatorul de credite al Parlamentului European într-o cerere de contribuții.
(2) O fundație politică europeană afiliată unui partid politic european, eligibilă pentru a solicita finanțare în conformitate cu alineatul (1), înregistrată în conformitate cu condițiile și procedurile prevăzute în prezentul regulament și care nu se află în una dintre situațiile de excludere menționate la articolul 106 alineatul (1) din Regulamentul financiar, poate solicita finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, în conformitate cu termenii și condițiile publicate de ordonatorul de credite al Parlamentului European într-o cerere de propuneri.
(3) Pentru a se stabili eligibilitatea pentru finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol și cu articolul 3 alineatul (1) litera (b) și pentru aplicarea articolului 19 alineatul (1), un deputat în Parlamentul European este considerat membru al unui singur partid politic european care este, după caz, partidul la care partidul național sau partidul regional din care face parte deputatul respectiv s-a afiliat la data-limită de depunere a cererilor de finanțare.
(4) Contribuțiile financiare sau granturile de la bugetul general al Uniunii Europene nu depășesc 85 % din costurile eligibile anuale indicate în bugetul unui partid politic european și 85 % din costurile eligibile suportate de o fundație politică europeană. Partidele politice europene pot utiliza, în cursul unui exercițiu financiar ulterior datei la care a fost acordată, orice parte neutilizată din contribuția Uniunii alocată pentru acoperirea cheltuielilor rambursabile. Sumele neutilizate după respectivul exercițiu financiar se recuperează în conformitate cu Regulamentul financiar.
(5) În limitele stabilite la articolele 21 și 22, cheltuielile rambursabile printr-o contribuție financiară includ cheltuielile administrative și cheltuielile pentru asistență tehnică, reuniuni, cercetare, evenimente transfrontaliere, studii, informare și publicații, precum și cheltuielile legate de campanii.
Articolul 18
Cererea de finanțare
(1) Pentru a primi finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, un partid politic european sau o fundație politică europeană care îndeplinește condițiile prevăzute de articolul 17 alineatul (1) sau (2) depune o cerere la Parlamentul European în baza unei cereri de contribuții sau de propuneri.
(2) La data la care depun cererea, partidul politic european și fundația politică europeană trebuie să se conformeze obligațiilor prevăzute la articolul 23 și, de la data cererii până la sfârșitul exercițiului financiar sau al acțiunii care face obiectul contribuției sau subvenției, trebuie să rămână înregistrate în registru și să nu facă obiectul niciuneia dintre sancțiunile prevăzute la articolul 27 alineatul (1) și alineatul (2) literele (a)-(v) și (vi).
(3) O fundație politică europeană include în cererea sa programul de activitate sau planul de acțiune anual.
(4) Ordonatorul de credite al Parlamentului European adoptă o decizie în termen de trei luni de la încheierea cererii de contribuții sau a cererii de propuneri și ordonanțează și gestionează creditele de angajament corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul financiar.
(5) O fundație politică europeană poate solicita finanțare din bugetul general al Uniunii Europene numai prin intermediul partidului politic european la care este afiliată.
Articolul 19
Criteriile de atribuire și alocarea finanțării
(1) Creditele respective puse la dispoziția partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene cărora li s-au atribuit contribuții sau subvenții în conformitate cu articolul 18 se alocă anual, pe baza următoarelor principii de repartizare:
-
15 % se repartizează în părți egale între partidele politice europene beneficiare;
-
85 % se repartizează proporțional cu numărul de deputați aleși în Parlamentul European dintre partidele politice europene beneficiare.
Aceeași cheie de repartizare se utilizează pentru a se atribui finanțare fundațiilor politice europene, în baza afilierii lor la un partid politic european.
(2) Repartizarea menționată la alineatul (1) se bazează pe numărul de deputați aleși în Parlamentul European care sunt membri ai partidului politic european solicitant la data-limită de depunere a cererilor de finanțare, ținând seama de articolul 17 alineatul (3).
După această dată, orice modificare survenită în numărul de membri nu afectează cota de finanțare respectivă între partidele politice europene sau fundațiile politice europene. Acest lucru nu aduce atingere cerinței de la articolul 17 alineatul (1) privind reprezentarea unui partid politic european în Parlamentul European prin cel puțin unul dintre membrii săi.
Articolul 20
Donații și contribuții
(1) Partidele politice europene și fundațiile politice europene pot să accepte donații de la persoane fizice sau juridice în valoare maximă de 18 000 EUR pe an și pe donator.
(2) Partidele politice europene și fundațiile politice europene, cu ocazia prezentării propriilor situații financiare anuale în conformitate cu articolul 23, transmit, de asemenea, o listă cu toți donatorii și cu donațiile lor, indicând atât natura, cât și valoarea fiecărei donații în parte. Prezentul alineat se aplică, de asemenea, contribuțiilor primite de la partidele membre ale partidelor politice europene și organizațiile membre ale fundațiilor politice europene.
Pentru donațiile din partea persoanelor fizice cu valoare cuprinsă între 1 500 EUR și 3 000 EUR, partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză indică dacă donatorii respectivi și-au exprimat acordul prealabil în scris în vederea publicării, în conformitate cu articolul 32 alineatul (1) litera (e).
(3) Donațiile primite de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în decurs de șase luni înainte de alegerile pentru Parlamentul European se raportează în scris, săptămânal, Autorității, în conformitate cu alineatul (2).
(4) Donațiile unice a căror valoare depășește suma de 12 000 EUR și care au fost acceptate de către partidele politice europene și de către fundațiile politice europene se raportează imediat Autorității, în scris și în conformitate cu alineatul (2).
(5) Partidele politice europene și fundațiile politice europene nu acceptă:
(a)
donații sau contribuții anonime;
(b)
donații din bugetele grupurilor politice din Parlamentul European;
(c)
donații din partea unei autorități publice a unui stat membru sau a unei țări terțe sau din partea unei întreprinderi asupra căreia o astfel de autoritate publică poate exercita direct sau indirect o influență hotărâtoare în temeiul dreptului de proprietate asupra acesteia, a participării sale financiare la o astfel de întreprindere sau a normelor care îi reglementează activitatea; sau
(d)
donații din partea unor entități private cu sediul într-o țară terță sau a unor persoane fizice dintr-o țară terță care nu au drept de vot la alegerile pentru Parlamentul European.
(6) Orice donație care nu este permisă în temeiul prezentului regulament, în termen de 30 de zile de la data primirii de către partidul politic european sau de către fundația politică europeană:
(a)
se restituie donatorului sau oricărei persoane care acționează în numele donatorului; sau
(b)
în cazul în care nu este posibil să fie restituită, se raportează Autorității și Parlamentului European. Ordonatorul de credite al Parlamentului European întocmește și autorizează ordinul de recuperare în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolele 78 și 79 din Regulamentul financiar. Fondurile se înregistrează ca venituri generale în secțiunea corespunzătoare din bugetul general al Parlamentului European.
(7) Se admit contribuțiile acordate unui partid politic european din partea membrilor săi. Valoarea unor astfel de contribuții nu poate depăși 40 % din bugetul anual al partidului politic european în cauză.
(8) Se admit contribuțiile acordate unei fundații politice europene din partea membrilor săi, precum și din partea partidului politic european la care este afiliată. Valoarea unor astfel de contribuții nu poate depăși 40 % din bugetul anual al fundației politice europene în cauză și, în temeiul prezentului regulament, nu poate să provină din fondurile primite din bugetul general al Uniunii Europene de către un partid politic european.
Sarcina probei revine partidului politic european în cauză, care trebuie să indice în mod clar, în conturile sale, originea fondurilor utilizate pentru finanțarea fundației politice europene afiliate.
(9) Fără a aduce atingere alineatelor (7) și (8), partidele politice europene și fundațiile politice europene pot accepta contribuții din partea cetățenilor care sunt membri ai acestora în valoare de până la 18 000 EUR pe an și pe membru, atunci când aceste contribuții sunt oferite de membrul în cauză în nume propriu.
Plafonul stabilit la primul paragraf nu se aplică atunci când membrul în cauză este, de asemenea, deputat ales în Parlamentul European, membru al unui parlament național, al unui parlament regional sau al unei adunări regionale.
(10) Orice contribuție care nu este permisă în temeiul prezentului regulament se restituie în conformitate cu alineatul (6).
Articolul 21
Finanțarea campaniilor în contextul alegerilor pentru Parlamentul European
(1) Sub rezerva celui de al doilea paragraf, finanțarea partidelor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă poate fi utilizată pentru finanțarea campaniilor desfășurate de partidele politice europene în contextul alegerilor pentru Parlamentul European, la care acestea sau membrii acestora participă în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (d).
În temeiul articolului 8 din Actul privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin sufragiu universal direct (15), finanțarea și posibila limitare a cheltuielilor electorale pentru toate partidele politice, candidații și părțile terțe, în plus față de participarea lor la alegerile pentru Parlamentul European, sunt reglementate, în fiecare stat membru, de legislația națională.
(2) Cheltuielile legate de campaniile menționate la alineatul (1) se identifică în mod clar ca atare de către partidele politice europene în situațiile financiare anuale ale acestora.
Articolul 22
Interzicerea finanțării
(1) Fără a aduce atingere articolului 21 alineatul (1), finanțarea partidelor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă nu poate fi utilizată pentru finanțarea directă sau indirectă a altor partide politice și, în special, a partidelor naționale sau a candidaților acestora. Partidele politice naționale și candidații naționali rămân sub incidența dispozițiilor naționale.
(2) Finanțarea fundațiilor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă nu poate fi utilizată în alte scopuri decât pentru finanțarea responsabilităților lor, astfel cum sunt menționate la articolul 2 punctul 4, și pentru a acoperi cheltuielile care sunt legate direct de obiectivele prevăzute în statutul lor, în conformitate cu articolul 5. Aceasta nu poate fi utilizată, în special, pentru finanțarea directă sau indirectă a alegerilor, partidelor politice sau candidaților sau a altor fundații.
(3) Finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene din bugetul general al Uniunii Europene sau din orice altă sursă nu poate fi utilizată pentru finanțarea campaniilor pentru referendumuri.
CAPITOLUL V
CONTROL ȘI SANCȚIUNI
Articolul 23
Conturi, obligații de raportare și de audit
(1) Cel târziu în termen de șase luni de la sfârșitul exercițiului financiar, partidele politice europene și fundațiile politice europene depun la Autoritate, cu o copie pentru ordonatorul de credite al Parlamentului European și la punctul de contact național competent din statul membru de sediu:
(a)
propriile situații financiare anuale și note de însoțire, care prevăd veniturile și cheltuielile, precum și activele și pasivele la începutul și la sfârșitul exercițiului financiar, în conformitate cu legislația aplicabilă în statul membru de sediu, precum și situațiile financiare anuale, pe baza standardelor internaționale de contabilitate definite la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (16);
(b)
un raport de audit extern privind situațiile financiare anuale, care acoperă atât fiabilitatea acestor situații financiare, cât și legalitatea și regularitatea veniturilor și cheltuielilor lor și care este efectuat de către un organism sau un expert independent; și
(c)
lista donatorilor și a contribuitorilor și a donațiilor sau contribuțiilor corespunzătoare raportate în conformitate cu articolul 20 alineatele (2), (3) și (4).
(2) În cazul în care cheltuielile se pun în aplicare de către partide politice europene în comun cu partide politice naționale sau cu alte organizații sau de către fundații politice europene în comun cu fundații politice naționale, dovada cheltuielilor suportate de partidele politice europene sau de fundațiile politice europene direct sau prin intermediul acestor părți terțe se include în declarațiile financiare anuale menționate la alineatul (1).
(3) Organismele sau experții externi independenți menționați la alineatul (1) litera (b) sunt selectați, mandatați și plătiți de Parlamentul European. Aceștia sunt autorizați în mod corespunzător să auditeze conturi în temeiul legislației aplicabile în statul membru în care își au sediul sau în care sunt stabiliți.
(4) Partidele politice europene și fundațiile politice europene furnizează informațiile solicitate de organismele independente sau experții independenți în scopul auditului acestora.
(5) Organismele independente sau experții independenți informează Autoritatea și ordonatorul de credite al Parlamentului European cu privire la orice activitate presupusă a fi ilegală, de fraudă sau de corupție care poate afecta interesele financiare ale Uniunii. Autoritatea și ordonatorul de credite al Parlamentului European informează punctele de contact naționale cu privire la acest lucru.
Articolul 24
Reguli generale privind controlul
(1) Controlul privind respectarea de către partidele politice europene și fundațiile politice europene a obligațiilor care le revin în temeiul prezentului regulament este exercitat, în cooperare, de către Autoritate, ordonatorul de credite al Parlamentului European și statele membre competente.
(2) Autoritatea verifică respectarea de către partidele politice europene și fundațiile politice europene a obligațiilor care le revin în temeiul prezentului regulament, cu referire în special la articolul 3, articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b) și (d)-(f), articolul 5 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g), articolul 9 alineatele (5) și (6) și articolele 20, 21 și 22.
Ordonatorul de credite al Parlamentului European verifică respectarea de către partidele politice europene și fundațiile politice europene a obligațiilor legate de finanțarea din partea Uniunii care le revin în temeiul prezentului regulament în conformitate cu Regulamentul financiar. În desfășurarea acestui control, Parlamentul European adoptă măsurile necesare în domeniile prevenirii și combaterii fraudei care afectează interesele financiare ale Uniunii.
(3) Controlul efectuat de către Autoritate și de ordonatorul de credite al Parlamentului European menționat la alineatul (2) nu se extinde la respectarea de către partidele politice europene și fundațiile politice europene a obligațiilor care le revin în temeiul legislației naționale aplicabile, astfel cum se menționează la articolul 14.
(4) Partidele politice europene și fundațiile politice europene furnizează informațiile solicitate de Autoritate, ordonatorul de credite al Parlamentului European, Curtea de Conturi, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) sau statele membre, necesare în scopul desfășurării controalelor pentru care sunt responsabile în temeiul prezentului regulament.
La cerere și în scopul verificării respectării articolului 20, partidele politice europene și fundațiile politice europene furnizează Autorității informații privind contribuțiile primite de la membri individuali și identitatea acestora. În plus, atunci când este cazul, Autoritatea poate solicita partidelor politice europene să furnizeze declarații de confirmare semnate de membrii care dețin mandate rezultate din alegeri în scopul verificării respectării condiției prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (b) primul paragraf.
Articolul 25
Punere în aplicare și control în ceea ce privește finanțarea din partea Uniunii
(1) Creditele pentru finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene se stabilesc în cadrul procedurii bugetare anuale și se execută în conformitate cu prezentul regulament și cu Regulamentul financiar.
Termenii și condițiile referitoare la contribuții și subvenții se stabilesc de către ordonatorul de credite al Parlamentului European în cererea de contribuții și în cererea de propuneri.
(2) Controlul finanțării primite din bugetul general al Uniunii Europene și utilizarea sa se exercită în conformitate cu Regulamentul financiar.
Controlul se exercită, de asemenea, pe baza unei certificări anuale efectuate în cadrul unui audit extern și independent, astfel cum se prevede la articolul 23 alineatul (1).
(3) Curtea de Conturi își exercită prerogativele în materie de audit în conformitate cu articolul 287 din TFUE.
(4) Orice document sau informații solicitate de Curtea de Conturi pentru a-și îndeplini misiunea îi sunt furnizate la solicitarea sa de către partidele politice europene și fundațiile politice europene care beneficiază de finanțare în conformitate cu prezentul regulament.
(5) Decizia sau acordul privind contribuția sau grantul prevede în mod explicit auditarea de către Parlamentul European și Curtea de Conturi, pe baza documentelor și la fața locului, a partidului politic european care a primit o contribuție sau a fundației politice europene care a primit o subvenție din bugetul general al Uniunii Europene.
(6) Curtea de Conturi și ordonatorul de credite al Parlamentului European sau orice alt organism extern autorizat de către ordonatorul de credite al Parlamentului European poate efectua verificările și controalele necesare la fața locului pentru a verifica legalitatea cheltuielilor și aplicarea corespunzătoare a dispozițiilor din decizia sau acordul privind contribuția sau grantul și, în cazul fundațiilor politice europene, punerea în aplicare corespunzătoare a programului de lucru sau a acțiunii. Partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză furnizează orice document sau informație necesară pentru îndeplinirea acestei sarcini.
(7) OLAF poate efectua investigații, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, în conformitate cu dispozițiile și procedurile prevăzute de Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (17) și de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (18), pentru a se stabili dacă au avut loc acte de fraudă, de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii în legătură cu contribuțiile sau granturile finanțate în temeiul prezentului regulament. Dacă este cazul, concluziile OLAF pot conduce la adoptarea de către ordonatorul de credite al Parlamentului European a unor decizii de recuperare.
Articolul 26
Asistență tehnică
Orice asistență tehnică acordată de Parlamentul European partidelor politice europene se bazează pe principiul egalității de tratament. Asistența se acordă în condiții care nu pot fi mai puțin favorabile decât cele acordate altor organizații și asociații externe care pot beneficia de facilități similare și se furnizează pe bază de factură și plată.
Articolul 27
Sancțiuni
(1) În conformitate cu articolul 16, Autoritatea decide radierea din registru a unui partid politic european sau a unei fundații politice europene prin intermediul sancțiunilor în oricare dintre următoarele situații:
(a)
atunci când partidul sau fundația în cauză face obiectul unei hotărâri cu autoritate de lucru judecat pentru desfășurarea de activități ilegale care prejudiciază interesele financiare ale Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 106 alineatul (1) din Regulamentul financiar;
(b)
atunci când se stabilește, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 10 alineatele (2)-(5), că partidul sau fundația în cauză nu mai îndeplinește una sau mai multe dintre condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) literele (a), (c) și (e) și la articolul 3 alineatul (2); sau
(c)
atunci când solicitarea unui stat membru de anulare a înregistrării pe motive de neîndeplinire gravă a obligațiilor în temeiul legislației naționale îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 16 alineatul (3) litera (b).
(2) Autoritatea impune sancțiuni financiare în următoarele situații:
(a)
infracțiuni necuantificabile:
(i)
în cazul nerespectării cerințelor prevăzute la articolul 9 alineatul (5) sau (6);
(ii)
în cazul nerespectării angajamentelor asumate și a informațiilor furnizate de către un partid politic european sau o fundație politică europeană în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b) și (d)-(f) și cu articolul 5 alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e);
(iii)
în cazul în care nu se transmite lista donatorilor și a donațiilor acestora, astfel cum se prevede la articolul 20 alineatul (2), sau nu se raportează aceste donații, astfel cum se prevede la articolul 20 alineatele (3) și (4);
(iv)
în cazurile în care un partid politic european sau o fundație politică europeană a încălcat obligațiile prevăzute la articolul 23 alineatul (1) sau articolul 24 alineatul (4);
(v)
atunci când s-a stabilit printr-o hotărâre cu autoritate de lucru judecat că un partid politic european sau o fundație politică europeană a desfășurat activități ilegale care prejudiciază interesele financiare ale Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 106 alineatul (1) din Regulamentul financiar;
(vi)
în cazurile în care partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză, în orice moment și cu intenție, a omis să furnizeze informații sau a furnizat informații incorecte sau care induc în eroare, sau în cazul în care unul dintre organismele autorizate prin prezentul regulament să auditeze ori să efectueze controale asupra beneficiarilor fondurilor din bugetul general al Uniunii Europene constată apariția unor inexactități în situațiile financiare anuale care sunt considerate a fi omisiuni semnificative sau înregistrări eronate ale elementelor în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate definite la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002;
(b)
infracțiuni cuantificabile:
(i)
în cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană a acceptat donații și contribuții care nu sunt autorizate în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) sau (5), cu excepția cazului în care sunt îndeplinite dispozițiile de la articolul 20 alineatul (6);
(ii)
în cazul nerespectării cerințelor prevăzute la articolele 21 și 22.
(3) Ordonatorul de credite al Parlamentului European poate exclude un partid politic european sau o fundație politică europeană de la finanțări viitoare din partea Uniunii pentru o perioadă de până la cinci ani, sau până la 10 ani în cazul unei recidive într-o perioadă de cinci ani, atunci când s-a făcut vinovat(ă) de oricare dintre infracțiunile enumerate la alineatul (2) litera (a) punctele (v) și (vi). Aceasta nu aduce atingere prerogativelor ordonatorului de credite al Parlamentului European prevăzute la articolul 204n din Regulamentul financiar.
(4) În scopul aplicării alineatelor (2) și (3), se aplică următoarele sancțiuni financiare unui partid politic european sau unei fundații politice europene:
(a)
în cazul infracțiunilor necuantificabile, un procent fix din bugetul anual al partidului politic european sau al fundației politice europene în cauză:
-
5 %; sau
-
7,5 %, în cazul unui concurs de infracțiuni; sau
-
20 %, în cazul în care infracțiunea în cauză este un caz de recidivă; sau
-
o treime din procentele de mai sus, dacă partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză a declarat în mod voluntar infracțiunea înainte ca Autoritatea să deschidă o anchetă oficială, chiar în cazul unui concurs de infracțiuni sau al unei recidive, iar partidul sau fundația în cauză a adoptat măsurile corective adecvate;
-
50 % din bugetul anual al partidului politic european sau al fundației politice europene în cauză realizat în exercițiul financiar anterior, atunci când s-a stabilit printr-o hotărâre cu autoritate de lucru judecat că partidul sau fundația în cauză a desfășurat activități ilegale care prejudiciază interesele financiare ale Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 106 alineatul (1) din Regulamentul financiar;
(b)
în cazul infracțiunilor cuantificabile, un procent fix din totalul sumelor nereglementare primite sau neraportate în conformitate cu următoarele bareme, cu un plafon maxim de 10 % din bugetul anual al partidului politic european sau al fundației politice europene în cauză:
-
100 % din sumele nereglementare primite sau neraportate, dacă sumele respective nu depășesc 50 000 EUR; sau
-
150 % din sumele nereglementare primite sau neraportate, dacă sumele respective depășesc 50 000 EUR, dar nu depășesc 100 000 EUR; sau
-
200 % din sumele nereglementare primite sau neraportate, dacă sumele respective depășesc 100 000 EUR, dar nu depășesc 150 000 EUR; sau
-
250 % din sumele nereglementare primite sau neraportate, dacă sumele respective depășesc 150 000 EUR, dar nu depășesc 200 000 EUR; sau
-
300 % din sumele nereglementare primite sau neraportate, dacă sumele respective depășesc 200 000 EUR; sau
-
o treime din procentele indicate mai sus, dacă partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză a declarat în mod voluntar infracțiunea înainte ca Autoritatea și/sau ordonatorul de credite al Parlamentului European să deschidă o anchetă oficială, iar partidul sau fundația în cauză a adoptat măsurile corective adecvate.
Pentru aplicarea procentelor indicate mai sus, fiecare donație sau contribuție este analizată în mod separat.
(5) În cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană a comis un concurs de infracțiuni împotriva prezentului regulament, este impusă doar sancțiunea prevăzută pentru infracțiunea cea mai gravă, cu excepția cazului în care se prevede altfel la alineatul (4) litera (a).
(6) Sancțiunile prevăzute de prezentul regulament fac obiectul unui termen de prescripție de cinci ani începând cu data la care s-a comis infracțiunea în cauză sau, în cazul unor infracțiuni continue sau repetate, începând cu data la care acestea au încetat.
Articolul 28
Cooperarea dintre Autoritate, ordonatorul de credite al Parlamentului European și statele membre
(1) Autoritatea, ordonatorul de credite al Parlamentului European și statele membre prin intermediul punctelor de contact naționale fac schimb de informații și se informează reciproc în mod regulat cu privire la aspectele legate de dispozițiile în materie de finanțare, controale și sancțiuni.
(2) Ele convin, de asemenea, măsurile practice pentru acest schimb de informații, inclusiv normele privind dezvăluirea informațiilor confidențiale sau a probelor, precum și cooperarea dintre statele membre.
(3) Ordonatorul de credite al Parlamentului European informează Autoritatea cu privire la constatările care ar putea duce la impunerea de sancțiuni în conformitate cu articolul 27 alineatele (2)-(4), astfel încât Autoritatea să poată lua măsurile adecvate.
(4) Autoritatea informează ordonatorul de credite al Parlamentului European cu privire la orice decizie luată referitoare la sancțiuni, pentru a-i permite acestuia să tragă consecințele adecvate în conformitate cu Regulamentul financiar.
Articolul 29
Măsuri corective și principii ale bunei administrări
(1) Înainte de a lua o decizie finală cu privire la oricare dintre sancțiunile menționate la articolul 27, Autoritatea sau ordonatorul de credite al Parlamentului European oferă partidului politic european sau fundației politice europene în cauză posibilitatea de a lua măsurile necesare pentru remedierea situației într-un termen rezonabil, care în mod normal nu depășește o lună. În special, Autoritatea sau ordonatorul de credite al Parlamentului European fac posibilă corectarea erorilor administrative sau aritmetice, furnizarea, atunci când este necesar, a unor documente sau informații suplimentare sau corectarea erorilor minore.
(2) Atunci când un partid politic european sau o fundație politică europeană nu a adoptat măsurile corective în termenul menționat la alineatul (1), se ia o decizie de impunere a sancțiunilor adecvate menționate la articolul 27.
(3) Alineatele (1) și (2) nu se aplică pentru condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) literele (b)-(d) și la articolul 3 alineatul (2) litera (c).
Articolul 30
Recuperări
(1) Pe baza deciziei Autorității de radiere din registru a unui partid politic european sau a unei fundații politice europene, ordonatorul de credite al Parlamentului European retrage sau reziliază orice decizie sau acord aflat în desfășurare privind finanțarea din partea Uniunii, cu excepția cazurilor prevăzute la articolul 16 alineatul (2) litera (c) și la articolul 3 alineatul (1) literele (b) și (d). Acesta recuperează, de asemenea, orice finanțare din partea Uniunii, inclusiv orice fonduri ale Uniunii necheltuite din anii precedenți.
(2) Un partid politic european sau o fundație politică europeană cu privire la care a fost impusă o sancțiune pentru oricare dintre infracțiunile menționate la articolul 27 alineatul (1) și la articolul 27 alineatul (2) litera (a) punctele (v) și (vi) nu mai este, din acest motiv, conform(ă) cu dispozițiile articolului 18 alineatul (2). În consecință, ordonatorul de credite al Parlamentului European reziliază acordul privind contribuția sau grantul ori decizia privind finanțarea din bugetul Uniunii primită în temeiul prezentului regulament și recuperează sumele plătite în mod necuvenit în baza acordului privind contribuția sau grantul ori în baza deciziei de finanțare, precum și orice fond al Uniunii necheltuit din anii precedenți.
În cazul rezilierii, plățile din partea ordonatorului de credite al Parlamentului European se limitează la costurile eligibile suportate efectiv de partidul politic european sau fundația politică europeană până la momentul intrării în vigoare a deciziei de reziliere.
Prezentul alineat este, de asemenea, aplicabil cazurilor menționate la articolul 16 alineatul (2) litera (c) și la articolul 3 alineatul (1) literele (b) și (d).
CAPITOLUL VI
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 31
Furnizarea de informații pentru cetățeni
Sub rezerva dispozițiilor prevăzute la articolele 21 și 22 și a propriilor statute și procese interne, partidele politice europene iau, în contextul alegerilor pentru Parlamentul European, toate măsurile adecvate pentru a informa cetățenii Uniunii cu privire la afilierile dintre partidele politice naționale și candidații naționali și partidele politice europene în cauză.
Articolul 32
Transparență
(1) Parlamentul European publică, sub autoritatea ordonatorului său de credite ori sub cea a Autorității, pe un site internet creat în acest scop, următoarele:
(a)
denumirile și statutele tuturor partidelor politice europene și ale fundațiilor politice europene înregistrate, împreună cu documentele prezentate ca parte a cererilor lor de înscriere în conformitate cu articolul 8, în termen de cel mult patru săptămâni de la adoptarea de către Autoritate a deciziei sale și, ulterior acestei date, orice modificare notificată Autorității în conformitate cu articolul 9 alineatele (5) și (6);
(b)
o listă a cererilor care nu au fost aprobate, împreună cu documentele prezentate în cadrul acestora, cu cererea de înscriere în conformitate cu articolul 8, precum și motivele respingerii, în termen de cel mult patru săptămâni de la adoptarea deciziei de către Autoritate;
(c)
un raport anual care cuprinde un tabel cu sumele plătite fiecărui partid politic european și fundații politice europene, pentru fiecare an financiar pentru care s-au primit contribuții ori s-au plătit granturi din bugetul general al Uniunii Europene;
(d)
situațiile financiare anuale și rapoartele de audit extern menționate la articolul 23 alineatul (1) și, în ceea ce privește fundațiile politice europene, rapoartele finale privind punerea în aplicare a programelor de lucru sau a acțiunilor;
(e)
numele donatorilor și donațiile corespunzătoare, raportate de către partidele politice europene și fundațiile politice europene în conformitate cu articolul 20 alineatele (2), (3) și (4), cu excepția donațiilor primite de la persoane fizice, în valoare maximă de 1 500 EUR pe an și pe donator, care se raportează drept „donații minore”. Donațiile din partea persoanelor fizice cu o valoare anuală cuprinsă între 1 500 EUR și 3 000 EUR nu se publică fără acordul scris prealabil privind publicarea lor exprimat de către donatorul respectiv. Dacă nu a fost exprimat un astfel de acord prealabil, astfel de donații sunt raportate ca „donații minore”. Suma totală a donațiilor minore și numărul donatorilor per an calendaristic sunt, de asemenea, publicate;
(f)
contribuțiile menționate la articolul 20 alineatele (7) și (8), raportate de partidele politice europene și de fundațiile politice europene în conformitate cu articolul 20 alineatul (2) și, de asemenea, identitatea partidelor sau organizațiilor membre care au făcut contribuții;
(g)
detaliile și motivele pentru orice decizie finală adoptată de către Autoritate în conformitate cu articolul 27, inclusiv, după caz, orice avize adoptate de Comitetul de personalități independente în conformitate cu articolele 10 și 11, ținându-se seama de Regulamentul (CE) nr. 45/2001;
(h)
detaliile și motivele pentru orice decizie finală adoptată de către ordonatorul de credite al Parlamentului European în conformitate cu articolul 27;
(i)
o descriere a sprijinului tehnic acordat partidelor politice europene; și
(j)
raportul de evaluare al Parlamentului European privind aplicarea prezentului regulament și activitățile finanțate, astfel cum se menționează la articolul 38.
(2) Parlamentul European publică lista de persoane juridice care sunt membri ai unui partid politic european, anexată la statutul partidului în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) și actualizată în conformitate cu articolul 9 alineatul (6), precum și numărul total de membri individuali.
(3) Datele cu caracter personal sunt excluse de la publicare pe site-ul internet menționat la alineatul (1), cu excepția cazului în care aceste date cu caracter personal sunt publicate în conformitate cu alineatul (1) literele (a), (e) sau (g).
(4) Partidele politice europene și fundațiile politice europene furnizează membrilor și donatorilor potențiali, într-o declarație cu caracter public privind protecția vieții private, informațiile prevăzute la articolul 10 din Directiva 95/46/CE și îi informează cu privire la faptul că datele cu caracter personal care îi vizează vor fi procesate în cadrul auditării și controlului de către Parlamentul European, Autoritate, OLAF, Curtea de Conturi, statele membre sau experții autorizați de acestea, precum și că datele lor cu caracter personal vor fi făcute publice pe site-ul internet menționat la alineatul (1), în condițiile prevăzute de prezentul articol. În aplicarea articolului 11 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, ordonatorul de credite al Parlamentului European include aceste informații în cererile de contribuții sau de propuneri menționate la articolul 18 alineatul (1) din prezentul regulament.
Articolul 33
Protecția datelor cu caracter personal
(1) În prelucrarea datelor cu caracter personal în temeiul prezentului regulament, Autoritatea, Parlamentul European și Comitetul de personalități independente stabilit prin articolul 11 se conformează dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 45/2001. În scopul prelucrării datelor cu caracter personal, aceștia sunt considerați operatori de date, în conformitate cu articolul 2 litera (d) din regulamentul menționat.
(2) Pentru prelucrarea datelor cu caracter personal în conformitate cu prezentul regulament, partidele politice europene și fundațiile politice europene, statele membre pentru exercitarea controlului asupra aspectelor legate de finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene în conformitate cu articolul 24 și organismele independente sau experții independenți autorizați să auditeze conturi în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) se conformează dispozițiilor Directivei 95/46/CE și dispozițiilor naționale adoptate în temeiul acesteia. În scopul prelucrării datelor cu caracter personal, acestea sunt considerate operatori de date în conformitate cu articolul 2 litera (d) din directiva menționată.
(3) Autoritatea, Parlamentul European și Comitetul de personalități independente stabilit prin articolul 11 se asigură că datele cu caracter personal pe care le-au colectat în conformitate cu prezentul regulament nu sunt utilizate în alte scopuri decât cele care vizează asigurarea legalității, regularității și transparenței finanțării partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene și componența partidelor politice europene. Aceștia șterg toate datele cu caracter personal colectate în acest scop în termen de cel mult 24 de luni de la publicarea părților relevante în conformitate cu articolul 32.
(4) Statele membre și organismele independente sau experții independenți autorizați să auditeze conturile utilizează datele cu caracter personal pe care le primesc numai pentru a exercita controlul asupra finanțării partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene. Acestea șterg datele cu caracter personal respective, în conformitate cu legislația națională aplicabilă, după ce le transmit în temeiul articolului 28.
(5) Datele cu caracter personal pot fi păstrate peste termenele stabilite la alineatul (3) sau prevăzute de legislația națională aplicabilă la care se face referire la alineatul (4) în cazul în care acest lucru este necesar pentru desfășurarea procedurii juridice sau administrative referitoare la finanțarea unui partid politic european sau a unei fundații politice europene sau la componența unui partid politic european. Toate aceste date cu caracter personal se șterg cel târziu în termen de o săptămână de la data încheierii procedurilor în cauză prin hotărâre definitivă sau după finalizarea auditurilor, recursurilor, litigiilor și reclamațiilor.
(6) Operatorii de date la care se face referire la alineatele (1) și (2) pun în aplicare măsurile tehnice și organizatorice adecvate pentru protejarea datelor cu caracter personal împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, pierderii accidentale, modificării, divulgării neautorizate sau accesului neautorizat, în special atunci când prelucrarea unor astfel de date presupune transmiterea datelor într-o rețea, precum și împotriva oricărei alte forme de prelucrare ilegală.
(7) Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor este responsabilă de monitorizarea și asigurarea faptului că Autoritatea, Parlamentul European și Comitetul de personalități independente stabilit prin articolul 11 respectă și protejează drepturile și libertățile fundamentale ale persoanelor fizice în timpul prelucrării datelor cu caracter personal, în temeiul prezentului regulament. Fără a aduce atingere căilor de atac judiciare, orice persoană vizată poate depune o plângere la Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, în cazul în care consideră că dreptul său la protecția datelor cu caracter personal a fost încălcat ca urmare a prelucrării datelor respective de către Autoritate, Parlamentul European sau de către comitet.
(8) Partidele politice europene și fundațiile politice europene, statele membre și organismele independente sau experții independenți autorizați să auditeze conturi în temeiul prezentului regulament răspund, în conformitate cu legislația internă aplicabilă, pentru orice prejudiciu pe care îl cauzează în procesul de prelucrare a datelor cu caracter personal, în temeiul prezentului regulament. Statele membre se asigură că se aplică sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive pentru încălcarea prezentului regulament, a Directivei 95/46/CE și a dispozițiilor naționale adoptate în temeiul acesteia și, în special, ca urmare a utilizării frauduloase a datelor cu caracter personal.
Articolul 34
Dreptul de a fi audiat
Înainte ca Autoritatea sau ordonatorul de credite al Parlamentului European să adopte o decizie care ar putea afecta în mod negativ drepturile unui partid politic european, ale unei fundații politice europene sau ale unui solicitant astfel cum sunt menționate la articolul 8, aceștia audiază reprezentanții partidului politic european, ai fundației politice europene sau ai solicitantului în cauză. Autoritatea sau Parlamentul European își expun în mod corespunzător motivele aflate la baza deciziei.
Articolul 35
Dreptul la o cale de atac
Deciziile luate în temeiul prezentului regulament pot face obiectul acțiunilor în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene, în conformitate cu dispozițiile relevante din TFUE.
Articolul 36
Exercitarea delegării de competențe
(1) Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.
(2) Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 7 alineatul (2) și la articolul 8 alineatul (3) se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la 24 noiembrie 2014. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.
(3) Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 7 alineatul (2) și la articolul 8 alineatul (3) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.
(4) De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
(5) Un act delegat adoptat în temeiul articolului 7 alineatul (2) și al articolului 8 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 37
Procedura comitetului
(1) Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) Atunci când se face referire la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 38
Evaluare
Parlamentul European publică, până la jumătatea anului 2018, după consultarea Autorității, un raport privind aplicarea prezentului regulament și activitățile finanțate. În raport se arată, după caz, eventualele modificări care trebuie aduse statutului și sistemelor de finanțare.
Comisia prezintă, înainte de sfârșitul anului 2018, un raport privind aplicarea prezentului regulament însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă de modificare a prezentului regulament.
Articolul 39
Aplicarea efectivă
Statele membre prevăd dispozițiile adecvate pentru a asigura aplicarea efectivă a prezentului regulament.
Articolul 40
Abrogare
Regulamentul (CE) nr. 2004/2003 se abrogă cu efect de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Cu toate acestea, regulamentul respectiv se va aplica în continuare în ceea ce privește actele și angajamentele legate de finanțarea partidelor politice și a fundațiilor politice la nivel european pentru exercițiile bugetare 2014, 2015, 2016 și 2017.
Articolul 41
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Comisia adoptă actele delegate menționate la articolul 7 alineatul (2) și la articolul 8 alineatul (3) litera (a) până la 1 iulie 2015.
Prezentul regulament se aplică începând cu 1 ianuarie 2017. Cu toate acestea, Autoritatea menționată la articolul 6 se înființează până la 1 septembrie 2016. Partidele politice europene și fundațiile politice europene înregistrate după 1 ianuarie 2017 pot să solicite finanțare în temeiul prezentului regulament exclusiv pentru activități care încep în exercițiul financiar 2018 sau ulterior.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Strasbourg, 22 octombrie 2014.