PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 13. září 2013,
kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr a zrušuje rozhodnutí 2013/236/EU
(2013/463/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability.
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomických ozdravných programů pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci; tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o založení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM v zásadě rozhodla poskytnout stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky (dále jen „memorandum o porozumění“) a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) první přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů v druhém čtvrtletí roku 2013.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost má být nyní makroekonomický ozdravný program přijat ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu přehlednosti a právní jistoty by měl být program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu by měla zůstat stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale měl by rovněž zahrnovat i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 uvedeného rozhodnutí. Zároveň by mělo být rozhodnutí 2013/236/EU zrušeno.
(7)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla první přezkum za účelem posouzení pokroku, jehož bylo dosaženo při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu bylo aktualizováno memorandum o porozumění v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, zejména pokud jde o i) plán postupného uvolňování kontrol kapitálu, ii) zavedení právního rámce pro novou strukturu pro řízení podílu státu v odvětví družstevních úvěrů, iii) akční plán proti praní špinavých peněz, iv) systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, které mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, v) zajištění neustálé disponibility potřebných finančních prostředků na pokrytí příspěvků státu u projektů financovaných ze strukturálních a jiných fondů EU, vi) poskytnutí podrobností o plánované reformě podpory z veřejných prostředků a vii) vytvoření podrobných politických návrhů týkajících se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách a učinění rychlých opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti. Provedení komplexních a ambiciózních reforem ve finanční, fiskální a strukturální oblasti by mělo zabezpečit střednědobou udržitelnost kyperského veřejného dluhu.
(8)
V průběhu provádění komplexního balíčku opatření hospodářské politiky Kypru by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel vytvořit skupiny odborníků.
(9)
Kyperské orgány by měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu usilovat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi o názory sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Pro usnadnění návratu kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu a fiskální a finanční stabilitě Kypr důsledně provádí makroekonomický ozdravný program (dále jen „program“), jehož hlavní prvky jsou stanoveny v článku 2 tohoto rozhodnutí.
2. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF sleduje pokrok Kypru při provádění programu. Kypr poskytuje Komisi a ECB svou plnou součinnost. Zejména jim poskytuje veškeré informace, které považují za nezbytné ke sledování programu. Kyperské úřady předem prokonzultují s Komisí, ECB a MMF přijetí politik, které nejsou zahrnuty do tohoto rozhodnutí, ale které by mohly mít podstatný dopad na dosažení cílů programu.
3. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF přezkoumává s kyperskými orgány všechny změny a aktualizace programu, které mohou být nezbytné, aby se plně zohlednily mimo jiné jakékoli významné rozdíly mezi makroekonomickými a fiskálními prognózami a skutečnými hodnotami (včetně údajů o zaměstnanosti), negativní účinky přelévání a rovněž makroekonomické a finanční otřesy.
S cílem zajistit bezproblémové zavádění programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováh Komise zajišťuje průběžné poskytování poradenství a pomoci v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem.
Komise pravidelně posuzuje ekonomický dopad programu a doporučuje nezbytné korekce ve snaze podporovat růst a vytváření pracovních míst, zajistit nutnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé dopady v sociální oblasti. Makroekonomický ozdravný program se zveřejní, včetně jeho cílů a předpokládaného rozvržení úsilí o ozdravení.
Článek 2
1. Hlavní cíle programu jsou: ozdravit kyperský bankovní sektor, pokračovat v probíhajícím procesu fiskální konsolidace a provádět strukturální reformy na podporu konkurenceschopnosti a udržitelného a vyváženého růstu. Program se zaměřuje na konkrétní rizika, která Kypr představuje pro finanční stabilitu v eurozóně, a jeho cílem je rychlé obnovení zdravé a udržitelné hospodářské a finanční situace na Kypru a obnovení jeho úplné finanční soběstačnosti na mezinárodních finančních trzích. Program bere náležitě v úvahu doporučení Rady určená Kypru podle článků 121, 126, 136 a 148 Smlouvy, jakož i opatření Kypru přijatá k dodržování uvedených doporučení a zaměřuje se na rozšíření, posílení a prohloubení požadovaných opatření politiky.
2. Kypr usiluje o fiskální konsolidaci v souladu se svými závazky v rámci postupu při nadměrném schodku, a to za pomoci kvalitních trvalých opatření s minimálním dopadem na zranitelné skupiny.
3. Aby Kypr snížil svůj schodek do roku 2016 pod 3 % HDP, je připraven přijmout dodatečná konsolidační opatření. Konkrétně v případě nižších příjmů nebo vyšší potřeby sociálních výdajů v důsledku nepříznivých makroekonomických vlivů je kyperská vláda připravena přijmout dodatečná opatření k zachování cílů programu, včetně snížení diskrečních výdajů, při současné minimalizaci dopadu na zranitelné skupiny. Během programového období se peněžní příjmy přesahující prognózy programu včetně případných neočekávaných zisků použijí ke zvýšení úspor nebo snížení dluhu. Naopak dosažení lepších výsledků v takové míře, že to bude možné považovat za trvalé, může snížit potřebu dodatečných opatření v posledních letech.
4. Kypr zachová dobré využívání strukturálních a dalších unijních fondů s ohledem na rozpočtové cíle programu. Pro zajištění efektivního využívání finančních prostředků Unie kyperská vláda zajistí, aby byly stále k dispozici potřebné finanční prostředky na pokrytí příspěvků státu, včetně nezpůsobilých výdajů, v rámci evropských strukturálních fondů a investičních fondů (EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ERF/ENRF) v programových obdobích 2007-2013 a 2014-20, přičemž vezme v úvahu dostupné finanční prostředky Evropské investiční banky. Úřady zajistí, aby se zlepšila institucionální kapacita k provádění stávajících a budoucích programů a byly dostupné příslušné lidské zdroje řídících orgánů a prováděcích subjektů.
5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor Kypr i nadále důkladně reformuje a restrukturalizuje bankovní sektor a posiluje životaschopné banky prostřednictvím obnovení jejich kapitálu, řešení problémů s likviditou a posílení dohledu nad nimi. Program stanoví tyto opatření a výstupy:
a)
zajištění pečlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Jsou pečlivě sledovány dočasné kontroly volného toku kapitálu (jako např. omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro finanční stabilitu finančního systému. Byl zveřejněn plán postupného uvolňování kontrol kapitálu založený na etapách a pokroku při provádění programu a v souladu se stavem likvidity bank. Střednědobé plány v oblasti financování a kapitálu u domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a úvěrové krizi. Předpisy o minimálních požadavcích na likviditu jsou aktualizovány, aby se v budoucnosti zabránilo nadměrné koncentraci aktiv určitých emitentů;
b)
přijetí nezbytných regulativních požadavků, pokud jde o zvýšení minimálního ukazatele kapitálové přiměřenosti core tier 1 na 9 % do konce roku 2013;
c)
přijetí opatření k minimalizaci nákladů na restrukturalizaci bank hrazených daňovými poplatníky. Podkapitalizované komerční a družstevní úvěrové instituce získají v co největší míře kapitál ze soukromých zdrojů, dříve než jim budou poskytnuta opatření státní podpory. Veškeré plány na restrukturalizaci musí být před poskytnutím takové podpory formálně schváleny podle pravidel poskytování státní podpory. Komerční banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu;
d)
zajištění toho, aby byl vytvořen úvěrový rejstřík, přezkoumán a případně změněn stávající regulační rámec týkající se poskytování a správy půjček a přijaty právní předpisy posilující správu komerčních bank;
e)
posílení bankovní správy, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo stranám, které jsou s nimi spjaty;
f)
maximalizaci objemu splacených prostředků z úvěrů v selhání a zároveň minimalizace pobídek pro strategická selhání ze strany dlužníků. Sem se řadí zmírnění omezení týkající se zabavení kolaterálu a řádné sledování a řízení úvěrů v selhání;
g)
dokončení slaďování regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
h)
provádění strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost sektoru družstevních úvěrových institucí, jak stanoví Kyperská centrální banka po konzultaci s Komisí, ECB a MMF;
i)
posílené sledování zadluženosti podnikatelského sektoru a sektoru domácností a zřízení rámce pro cílenou restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru, aby se usnadnilo poskytování nových úvěrů a snížila úvěrová omezení;
j)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího provádění lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnosti subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy;
k)
předložení právních předpisů pro povinný dohled založený na úrovni kapitalizace;
l)
začlenění zátěžových testů do pravidelného vnějšího bankovního dohledu;
m)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich fungování; a
n)
zavedení právního rámce pro novou strukturu pro správu podílu státu v odvětví družstevních úvěrů.
6. V průběhu roku 2013 kyperské orgány důsledně plní zákon o rozpočtu na rok 2013 (v posledním platném znění), včetně dalších trvalých opatření, která byla přijata před prvním vyplacením finanční pomoci, která činí minimálně 351 milionů EUR (2,1 % HDP). Kypr přijme tato opatření:
a)
reformu svého daňového systému pro motorová vozidla na základě zásad, které jsou šetrné k životnímu prostředí, a s cílem získat ve střednědobém výhledu další příjmy;
b)
systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, jež mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, který zajišťuje srovnatelné zacházení s takovými fondy v bance Bank of Cyprus a zohledňuje peněžní tok a pojistně matematické situace každého fondu a minimalizuje dopad na schodek vládních institucí. S ohledem na sociální povahu těchto fondů může být cílový schodek vládních institucí pro rok 2013 upraven tak, aby zahrnoval rozpočtový dopad na tento systém, a
c)
plné provedení konsolidačních opatření přijatých od prosince 2012.
7. Od 1. ledna 2014 bude Kypr uplatňovat následující opatření:
a)
na výdajové straně se do rozpočtu zahrne: snížení celkových výdajů na sociální transfery díky lepšímu zacílení; další snížení mezd a náhrad přesčasů ve veřejném a širším veřejném sektoru; zavedení poplatku za průkazy do veřejné dopravy pro studenty a důchodce; opatření pro strukturální reformu v oblasti vzdělávání za účelem zlepšení využívání zdrojů a
b)
na příjmové straně se do rozpočtu na rok 2014 zahrne: prodloužení platnosti dočasného příspěvku z hrubých výdělků zaměstnanců ve veřejném a soukromém sektoru do 31. prosince 2016; zvýšení DPH; zvýšení spotřebních daní a zvýšení příspěvků na všeobecné sociální pojištění.
8. V zájmu zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí Kypr provádí fiskální strukturální reformy, které zahrnují mimo jiné tato opatření a výstupy:
a)
v případě nutnosti další reformy všeobecného důchodového systému a důchodového systému ve veřejném sektoru s cílem dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému a zároveň vyřešit otázku přiměřenosti důchodů. Alternativy reformy vyplynou z pojistně matematické studie;
b)
kontrolu růstu výdajů na zdravotní péči ve snaze zajistit dostatečné prostředky na základní zdravotní péči posílením udržitelnosti struktury financování a efektivnosti veřejné zdravotní péče; zavedení státního systému zdravotní péče, zajištění jeho finanční udržitelnosti a zároveň dostupnosti pro všechny;
c)
zlepšením efektivity veřejných výdajů a rozpočtového procesu na základě účinného střednědobého rozpočtového rámce, který bude součástí lepší správy veřejných financí, přispět k rozpočtové konsolidaci se zohledněním nutnosti zajistit dostatečné prostředky pro základní politiky, jako je vzdělávání a zdravotnictví. Tento rámec plně odpovídá směrnici Rady 2011/85/EU (3) a Smlouvě o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii, podepsané v Bruselu dne 2. března 2012;
d)
přijetí vhodného právního a institucionálního rámce pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vytvořeného na základě osvědčených postupů;
e)
vypracování programu pro dosažení pevného systému správy a řízení státních a polostátních podniků a zahájení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;
f)
vypracování a provedení uceleného plánu reforem s cílem zlepšit efektivnost a účelnost výběru a správy daní včetně opatření pro boj proti daňovým podvodům a únikům a zajištění úplného a včasného používání právních předpisů a norem, jimiž se řídí mezinárodní daňová spolupráce a výměna daňových informací;
g)
reformu systému daně z nemovitostí;
h)
reformu veřejné správy ve snaze zlepšit její fungování a nákladovou efektivnost, zejména přezkoumáním velikosti, pracovního řádu a funkční organizace veřejné služby, aby se zajistilo účinné využívání veřejných zdrojů a poskytování kvalitních služeb obyvatelstvu;
i)
reformy celkové struktury a úrovní sociálních dávek s cílem dosáhnout účinného využívání zdrojů a zajistit správnou rovnováhu mezi sociální podporou a pobídkami k práci. Plánovaná reforma podpory z veřejných prostředků zajistí, aby sociální podpora sloužila jako záchranná síť, která zabezpečuje minimální příjem pro osoby, které nedokáží dosáhnout základní životní úrovně, a přitom zachovává pobídky k práci, a
j)
provedení komplexní prověrky svých veřejných financí, mimo jiné s cílem vyhodnotit důvody, jež vedly k nepřiměřenému nárůstu dluhu.
9. Kypr zajistí, aby do konce programu byla i nadále pozastavena indexace mezd v širším veřejném sektoru. Veškeré změny minimální mzdy musí být v souladu s hospodářským vývojem a s vývojem na trhu práce a musí být přijaty po konzultaci se sociálními partnery.
10. Kypr vytvoří podrobné politické návrhy týkající se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách. Kypr učiní rychlá opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti v souladu s cíli doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Koncepce, řízení a provádění opatření určených pro mladé musí být dobře začleněny do širšího systému aktivačních politik a musí být v souladu s reformou sociálního systému a dohodnutými rozpočtovými cíli.
11. Kypr přijme zbývající změny odvětvových právních předpisů, které jsou nezbytné k plnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5). Neodůvodněné překážky na trzích služeb, zejména v souvislosti s regulovanými povoláními, musí být odstraněny. Lepšího rámce pro hospodářskou soutěž se dosáhne posílením fungování příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž a zachováním nezávislosti a pravomocí národních regulačních orgánů.
12. Kypr zajistí snížení počtu nevyřízených vydání vlastnického titulu k nemovitosti, učiní opatření pro zrychlení rychlého rušení břemen u vlastnických titulů, které mají být převedeny na kupující nemovitého majetku, a zavede zaručené lhůty pro vydávání stavebních osvědčení a vlastnických titulů.
13. Kypr změní pravidla pro nucený prodej nemovitostí zatížených hypotékou a umožní soukromé dražby v co nejkratších časových rozmezích. Zvýší se rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy budou vyřešeny do konce programového období. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu vypracováním konkrétního akčního plánu, který povede k plnění kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v nedávno revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015. Kypr vypracuje zprávu o potřebách v oblasti letecké dostupnosti, která bude základem aeropolitické strategie.
14. V odvětví energetiky Kypr zajistí plné provedení třetího energetického balíčku, a to bez ohledu na čl. 44 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (6) a čl. 49 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (7). Kypr zváží, zda využije odchylky, které mu poskytují výše uvedená ustanovení. Zároveň vypracuje komplexní plán rozvoje pro přeskupení kyperského odvětví energetiky. Tento plán zahrne:
a)
plán zavádění infrastruktury nezbytné pro těžbu zemního plynu s ohledem na komerční alternativy a rizika;
b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a vývoz plynu, včetně vhodného rámce pro prodej zemního plynu z pobřežních vod zaměřeného na maximalizaci příjmů, a
c)
plán zavedení institucionálního rámce pro využívání zdrojů uhlovodíku, včetně fondu zdrojů, který by měl shromažďovat a spravovat veřejné příjmy z těžby zemního plynu v pobřežních vodách a který je zřízen na základě mezinárodně uznávaných osvědčených postupů.
15. Kypr předloží Komisi žádost o technickou pomoc během programového období. V této žádosti budou uvedeny a specifikovány oblasti technické pomoci či poradenských služeb, které kyperské úřady považují za zásadní pro plnění svého makroekonomického ozdravného programu.
Článek 3
Rozhodnutí 2013/236/EU se zrušuje.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 13. září 2013.
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI
din 13 septembrie 2013
privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Cipru și de abrogare a Deciziei 2013/236/UE
(2013/463/UE)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (1), în special articolul 7 alineatele (2) și (5),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)
Regulamentul (UE) nr. 472/2013 se aplică statelor membre care, la data intrării sale în vigoare, primesc deja asistență financiară, inclusiv statelor vizate de Mecanismul european de stabilitate (MES).
(2)
Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește normele de aprobare a unui program de ajustare macroeconomică pentru statele membre care beneficiază de asistență financiară; este necesar ca normele respective să fie conforme cu dispozițiile Tratatului privind Mecanismul european de stabilitate.
(3)
În urma unei cereri formulate de Cipru la 25 iunie 2012 pentru a beneficia de asistență financiară din partea MES, Consiliul a decis la 25 aprilie 2013 prin Decizia 2013/236/UE (2) ca Cipru să pună în aplicare în mod riguros un program de ajustare macroeconomică.
(4)
La 24 aprilie 2013, Consiliul guvernatorilor MES și-a dat acordul de principiu în vederea acordării unui sprijin pentru stabilitate Ciprului și a aprobat Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”), precum și semnarea acestuia de către Comisie în numele MES.
(5)
În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia 2013/236/UE, Comisia, în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE) și, după caz, cu Fondul Monetar Internațional (FMI), a efectuat prima analiză în vederea evaluării progreselor cu privire la punerea în aplicare a măsurilor convenite, precum și a eficacității și a impactului social și economic al acestora. În urma acestei analize, actualul program de ajustare macroeconomică a fost actualizat pentru a reflecta măsurile întreprinse de autoritățile cipriote până în al doilea trimestru al anului 2013.
(6)
Ca urmare a intrării în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 472/2013, programul de ajustare macroeconomică urmează să fie aprobat printr-o decizie de punere în aplicare a Consiliului. Din motive de claritate și de securitate juridică, programul ar trebui readoptat în temeiul articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013. Conținutul programului ar trebui să rămână identic cu cel aprobat prin Decizia 2013/236/UE, dar să includă și rezultatele analizei efectuate în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din decizia respectivă. În același timp, Decizia 2013/236/UE ar trebui abrogată.
(7)
Comisia, în colaborare cu BCE și cu FMI, a realizat prima analiză în vederea evaluării progreselor cu privire la punerea în aplicare a măsurilor convenite, precum și a eficacității și a impactului social și economic al acestora. Prin urmare, memorandumul de înțelegere a fost actualizat în domeniile reformei sectorului financiar, politicii bugetare și reformelor structurale, în special în ceea ce privește (i) o foaie de parcurs pentru relaxarea progresivă a controalelor asupra capitalului; (ii) stabilirea unui cadru juridic pentru o nouă structură de guvernanță care să gestioneze participațiile statului în sectorul cooperativelor de credit; (iii) un plan de acțiune pentru combaterea spălării banilor; (iv) un sistem de compensare pentru fondurile de asigurări sociale și fondurile de pensii care dețineau depozite la Cyprus Popular Bank; (v) asigurarea faptului că fondurile naționale necesare rămân disponibile pentru a acoperi contribuțiile naționale pentru proiectele finanțate din fondurile structurale și din alte fonduri ale UE; (vi) oferirea de detalii privind reforma planificată a asistenței publice; și (vii) pregătirea de propuneri detaliate de politici pentru politica de activare și luarea de măsuri rapide pentru a crea oportunități pentru tineri și a îmbunătăți perspectivele acestora de inserție profesională. Punerea în aplicare a unor reforme cuprinzătoare și ambițioase în domeniile financiar, bugetar și structural ar trebui să asigure sustenabilitatea pe termen mediu a datoriei publice cipriote.
(8)
Pe tot parcursul punerii în aplicare de către Cipru a pachetului cuprinzător de politici, Comisia ar trebui să furnizeze consultanță suplimentară cu privire la politici, precum și asistență tehnică în domenii specifice. Un stat membru care face obiectul unui program de ajustare macroeconomică și care se confruntă cu o capacitate administrativă insuficientă urmează să solicite asistență tehnică din partea Comisiei, care poate constitui, în acest scop, grupuri de experți.
(9)
În pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea programului de ajustare macroeconomică, autoritățile cipriote ar trebui să solicite, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare, opinia partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Pentru a facilita revenirea economiei cipriote la o traiectorie de creștere durabilă și la stabilitate fiscală și financiară, Cipru pune în aplicare în mod riguros programul de ajustare macroeconomică (denumit în continuare „programul”), ale cărui elemente principale sunt prevăzute la articolul 2 din prezenta decizie.
(2) Comisia, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, monitorizează progresele Ciprului în ceea ce privește punerea în aplicare a programului. Cipru oferă Comisiei și BCE cooperarea sa deplină. În special, Cipru furnizează acestor instituții toate informațiile pe care acestea le consideră necesare pentru monitorizarea programului. Autoritățile cipriote se consultă ex ante cu Comisia, BCE și FMI în ceea ce privește adoptarea unor politici care nu sunt incluse în prezenta decizie, dar care ar putea avea un impact semnificativ asupra realizării obiectivelor programului.
(3) Comisia, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, examinează împreună cu autoritățile cipriote orice modificări și actualizări ale programului care ar putea fi necesare pentru a se ține seama în mod corespunzător, printre altele, de diferențele semnificative dintre previziunile macroeconomice și fiscale și rezultatele efective (inclusiv în ceea ce privește ocuparea forței de muncă), de efectele colaterale negative, precum și de șocurile macroeconomice și financiare.
Pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a programului și pentru a contribui la corectarea dezechilibrelor într-un mod sustenabil, Comisia asigură, în mod constant, furnizarea de orientări și consiliere cu privire la reformele fiscale, structurale și ale pieței financiare.
Comisia evaluează la intervale regulate impactul economic al programului și recomandă corectările necesare pentru impulsionarea creșterii și a creării de locuri de muncă, pentru asigurarea consolidării fiscale necesare și pentru reducerea la minimum a efectelor sociale nocive. Programul de ajustare macroeconomică, inclusiv obiectivele sale și distribuirea preconizată a eforturilor de ajustare, este făcut public.
Articolul 2
(1) Obiectivele-cheie ale programului sunt următoarele: restaurarea solidității sectorului bancar cipriot, continuarea procesului de consolidare fiscală în curs și punerea în aplicare a reformelor structurale de sprijinire a competitivității și a creșterii durabile și echilibrate. Programul vizează riscurile specifice generate de Cipru în privința stabilității financiare a zonei euro și urmărește restaurarea rapidă a unei situații economice și financiare solide și sustenabile în Cipru, precum și restabilirea capacității sale de a se finanța integral pe piețele financiare internaționale. Programul ține seama în mod corespunzător de recomandările Consiliului adresate Ciprului în temeiul articolelor 121, 126, 136 și 148 din tratat, precum și de acțiunile întreprinse de Cipru în vederea respectării acestora, vizând în același timp extinderea, consolidarea și aprofundarea măsurilor de politică necesare.
(2) Cipru continuă consolidarea fiscală în conformitate cu obligațiile care îi revin în cadrul procedurii de deficit excesiv, prin intermediul unor măsuri permanente de înaltă calitate, reducând în același timp la minimum impactul asupra grupurilor vulnerabile.
(3) Pentru a-și reduce deficitul sub 3 % din PIB până în 2016, Cipru rămâne pregătit să ia măsuri suplimentare de consolidare. În special, în cazul unor venituri sub așteptări sau al unui necesar mai mare în materie de cheltuieli sociale ca urmare a efectelor macroeconomice negative, guvernul cipriot rămâne pregătit să ia măsuri suplimentare pentru a menține obiectivele programului, inclusiv prin diminuarea cheltuielilor discreționare, reducând în același timp la minimum impactul asupra grupurilor vulnerabile. În perioada de aplicare a programului, veniturile în numerar care depășesc cifrele prognozate în cadrul programului, inclusiv orice câștiguri excepționale, se economisesc sau se utilizează pentru reducerea datoriei. În schimb, veniturile care depășesc așteptările într-o asemenea măsură încât tendința poate fi considerată permanentă pot reduce necesitatea unor măsuri suplimentare în ultimii ani ai programului.
(4) Ciprul menține execuția fondurilor structurale și a altor fonduri ale UE la un nivel corespunzător, respectând obiectivele bugetare ale programului. Pentru a asigura execuția eficace a fondurilor UE, guvernul cipriot asigură faptul că fondurile naționale necesare rămân disponibile pentru a acoperi contribuțiile naționale, inclusiv cheltuielile neeligibile, în cadrul fondurilor structurale și de investiții (FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR și FEP/FEPAM) în cadrul perioadelor programelor 2007-2013 și 2014-2020, luând în considerare totodată finanțarea disponibilă din partea Băncii Europene de Investiții. Autoritățile asigură îmbunătățirea capacității instituționale de a pune în aplicare programele actuale și viitoare, precum și disponibilitatea resurselor umane corespunzătoare în cadrul autorităților de gestionare și al organismelor de punere în aplicare.
(5) Pentru a restabili soliditatea sectorului financiar, Ciprul continuă să reformeze și să restructureze în profunzime sectorul bancar și să consolideze băncile viabile prin refacerea capitalului, asigurarea lichidității și înăsprirea supravegherii acestora. Programul prevede următoarele măsuri și rezultate:
(a)
asigurarea unei monitorizări atente a situației sectorului bancar în materie de lichidități. Restricțiile temporare în ceea ce privește libera circulație a capitalului (printre altele, limitările privind retragerea de numerar, plățile și transferurile) fac obiectul unei monitorizări atente. Scopul este de a menține controalele numai atât timp cât este strict necesar pentru a atenua riscurile grave pentru stabilitatea sistemului financiar. A fost publicată o foaie de parcurs privind relaxarea progresivă a controalelor, pe baza unor etape și a progreselor realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a programului și în concordanță cu situația băncilor în materie de lichidități. Planurile de finanțare și de capital pe termen mediu ale băncilor naționale care depind de finanțare de la banca centrală sau care beneficiază de ajutor de stat reflectă în mod realist scăderea gradului de îndatorare preconizată în sectorul bancar și reduc dependența de împrumuturile acordate de băncile centrale, evitându-se, în același timp, vânzările în regim de urgență ale activelor și criza creditelor. Reglementările cu privire la cerințele minime în materie de lichidități se actualizează pentru a preveni o concentrație excesivă a emitenților în viitor;
(b)
adoptarea cerințelor de reglementare necesare pentru creșterea până la 9 % a ratei minime de adecvare a fondurilor proprii de nivel 1 până la sfârșitul anului 2013;
(c)
luarea de măsuri pentru reducerea la minimum a costurilor suportate de contribuabili pentru restructurarea băncilor. Instituțiile de credit comerciale și cooperative subcapitalizate mobilizează capital, în cea mai mare măsură posibilă, din surse private înainte de a se aproba măsuri de acordare a ajutoarelor de stat. Orice plan de restructurare este aprobat oficial în conformitate cu normele privind ajutorul de stat înainte ca orice ajutor să fie acordat. Băncile comerciale care se confruntă cu un deficit de capital pot solicita, în cazul în care alte măsuri nu sunt suficiente, ajutor de recapitalizare din partea statului, în conformitate cu procedurile privind ajutorul de stat;
(d)
asigurarea creării unui registru de credit, a revizuirii și a modificării, dacă este necesar, a actualului cadru de reglementare privind procedurile de acordare și de administrare a împrumuturilor, precum și a adoptării de acte legislative care să consolideze guvernanța băncilor comerciale;
(e)
consolidarea guvernanței băncilor, inclusiv prin interzicerea împrumuturilor către membrii independenți ai consiliului de administrație sau părțile cu care aceștia au legături;
(f)
optimizarea recuperării în cazul creditelor neperformante, reducând totodată la minimum stimulentele pentru neîndeplinirea strategică a obligațiilor de plată de către debitori. Aceasta include reducerea constrângerilor legate de confiscarea garanțiilor, precum și monitorizarea și gestionarea în mod corespunzător a creditelor neperformante;
(g)
finalizarea armonizării în ceea ce privește reglementarea și supravegherea organizațiilor cooperatiste de credit cu cele ale băncilor comerciale;
(h)
punerea în aplicare a strategiei privind viitoarea structură, funcționarea și viabilitatea sectorului organizațiilor cooperatiste de credit, astfel cum a fost elaborată de Banca Centrală a Ciprului în consultare cu Comisia, BCE și FMI;
(i)
consolidarea monitorizării gradului de îndatorare a sectoarelor întreprinderilor și gospodăriilor și stabilirea unui cadru pentru restructurarea datoriei sectorului privat urmărind obiective precise, pentru a facilita noile împrumuturi și pentru a limita constrângerile în materie de credite;
(j)
consolidarea în continuare a cadrului de combatere a spălării banilor și implementarea unui plan de acțiune care să asigure aplicarea unor practici îmbunătățite în materie de precauție privind clientela și de transparență a entităților, în conformitate cu cele mai bune practici;
(k)
propunerea unei legislații privind supravegherea obligatorie pe baza nivelurilor de capitalizare;
(l)
integrarea testelor de rezistență în cadrul supravegherii bancare externe regulate;
(m)
introducerea unor cerințe obligatorii de informare pentru a asigura faptul că băncile comunică în mod regulat piețelor progresele realizate în ceea ce privește restructurarea operațiunilor bancare; și
(n)
stabilirea unui cadru juridic pentru o nouă structură de guvernanță care să gestioneze participațiile statului în sectorul cooperativelor de credit.
(6) În cursul anului 2013, autoritățile cipriote pun în aplicare în mod riguros Legea privind bugetul 2013 (astfel cum a fost modificată), inclusiv măsurile permanente suplimentare adoptate înainte de acordarea primei tranșe a asistenței financiare, care se ridică la cel puțin 351 de milioane EUR (2,1 % din PIB). Cipru adoptă următoarele măsuri:
(a)
o reformă a sistemului de taxare a autovehiculelor, bazată pe principii ecologice, în vederea mobilizării de venituri suplimentare pe termen mediu;
(b)
un sistem de compensare pentru fondurile de asigurări sociale și fondurile de pensii care dețineau depozite la Cyprus Popular Bank, care asigurăun tratament comparabil cu cel al fondurilor din cadrul Bank of Cyprus, ținând cont de fluxurile de numerar și de poziția actuarială a fiecărui fond și reducând la minimum impactul asupra deficitului public. Având în vedere natura acestor fonduri care asigură protecția socială, obiectivul în materie de deficit public pentru 2013 poate fi revizuit pentru a încorpora impactul bugetar al acestui sistem; și
(c)
punerea în aplicare pe deplin a măsurilor de consolidare adoptate începând cu decembrie 2012.
(7) Următoarele măsuri sunt puse în aplicare de Cipru începând cu 1 ianuarie 2014:
(a)
în ceea ce privește cheltuielile, bugetul include: o reducere a cheltuielilor globale pentru transferurile sociale printr-o mai bună direcționare; o reducere suplimentară a salariilor și a plăților pentru orele suplimentare în administrația publică și în sectorul public în sens larg; introducerea unei taxe pentru cardurile de transport public pentru studenți și pensionari; măsuri de reformă structurală în sectorul educației în vederea îmbunătățirii utilizării resurselor; și
(b)
în ceea ce privește veniturile, bugetul pentru 2014 include: o prelungire până la 31 decembrie 2016 a contribuției temporare aplicate câștigurilor salariale brute din sectorul public și privat; creșteri ale TVA-ului; majorări ale accizelor și o creștere a contribuțiilor la sistemul general de asigurări sociale.
(8) Pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, Cipru pune în aplicare reforme structurale fiscale care cuprind, printre altele, următoarele măsuri și rezultate:
(a)
dacă este cazul, reforme suplimentare ale sistemului general de pensii și ale sistemului de pensii din sectorul public pentru a asigura viabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, asigurând totodată caracterul adecvat al pensiilor. Un studiu actuarial furnizează opțiuni în materie de reformă;
(b)
controlul creșterii cheltuielilor din domeniul sănătății în vederea asigurării de mijloace suficiente pentru asistența medicală de bază prin consolidarea sustenabilității structurii de finanțare și a eficienței furnizării serviciilor publice de asistență medicală; punerea în aplicare a unui sistem național de sănătate și asigurarea sustenabilității financiare a acestuia, furnizând totodată o acoperire universală;
(c)
îmbunătățirea eficienței cheltuielilor publice și a procesului bugetar prin intermediul unui cadru bugetar pe termen mediu eficace care să facă parte dintr-o gestionare îmbunătățită a finanțelor publice, contribuind astfel la eforturile de consolidare bugetară ținând seama de necesitatea de a asigura mijloace suficiente pentru politicile fundamentale, cum ar fi cele din domeniul educației și al sănătății. Acest cadru respectă pe deplin Directiva 2011/85/UE a Consiliului (3) și Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare, semnat la Bruxelles la 2 martie 2012;
(d)
adoptarea unui cadru juridic și instituțional adecvat pentru parteneriatele public-privat concepute în conformitate cu cele mai bune practici;
(e)
elaborarea unui program conceput pentru a realiza un sistem solid de guvernanță corporativă pentru întreprinderile de stat și pentru întreprinderile semipublice și lansarea unui plan de privatizare care să contribuie la îmbunătățirea eficienței economice și la restabilirea sustenabilității datoriei;
(f)
elaborarea și punerea în aplicare a unui plan amplu de reforme cu scopul de a spori eficacitatea și eficiența colectării și administrării impozitelor, care să includă măsuri de combatere a fraudei și a evaziunii fiscale și de garantare a aplicării integrale și la timp a legilor și a standardelor care guvernează cooperarea fiscală internațională și schimbul de informații în domeniul fiscal;
(g)
reforma regimului de impozitare a bunurilor imobile;
(h)
reforma administrației publice pentru a îmbunătăți funcționarea și eficacitatea din punct de vedere al costurilor ale acesteia, în special prin revizuirea dimensiunii, a condițiilor de angajare și a organizării funcționale a serviciului public, cu scopul de a asigura utilizarea eficientă a resurselor publice și furnizarea de servicii de calitate pentru populație;
(i)
reforme ale structurii generale și ale nivelurilor prestațiilor sociale cu scopul de a asigura o utilizare eficientă a resurselor și un echilibru adecvat între asistența socială și stimulentele pentru ocuparea unui loc de muncă. Reforma preconizată în domeniul protecției sociale garantează că asistența socială funcționează ca un dispozitiv de siguranță pentru a oferi un venit minim persoanelor care nu sunt în măsură să își asigure un nivel de trai de bază, protejând în același timp stimulentele pentru ocuparea unui loc de muncă; și
(j)
efectuarea unui audit complet al finanțelor sale publice, printre altele, cu scopul de a evalua motivele care au dus la acumularea unor niveluri excesive ale datoriei.
(9) Cipru asigură faptul că suspendarea indexării salariilor este menținută în sectorul public în sens larg până la încheierea programului. Orice modificare a salariului minim este în concordanță cu evoluțiile economice și de pe piața muncii și se adoptă după consultarea partenerilor sociali.
(10) Cipru pregătește propuneri de politici detaliate cu privire la soluționarea deficiențelor identificate în ceea ce privește politicile sale de favorizare a activității profesionale. Cipru adoptă măsuri rapide pentru a crea oportunități pentru tineri și a îmbunătăți perspectivele acestora de inserție profesională, în conformitate cu obiectivele Recomandării Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret (4). Elaborarea, gestionarea și punerea în aplicare a măsurilor care vizează tineretul sunt integrate în mod corespunzător în sistemul mai general al politicilor de favorizare a activității profesionale și sunt coerente cu reforma sistemului de asistență socială și cu obiectivele bugetare convenite.
(11) Cipru adoptă restul modificărilor legislației sectoriale specifice care sunt necesare pentru punerea în aplicare integrală a Directivei 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5). Se elimină toate obstacolele nejustificate de pe piețele serviciilor, în special în legătură cu profesiile reglementate. Se îmbunătățește cadrul concurențial prin optimizarea funcționării autorității competente din domeniul concurenței și prin asigurarea independenței și a competențelor autorităților naționale de reglementare.
(12) Cipru asigură reducerea întârzierii înregistrate în emiterea titlurilor de proprietate, ia măsuri pentru accelerarea degrevării de sarcini a titlurilor de proprietate în vederea transferării acestora către cumpărătorii bunurilor imobile și introduce termene garantate pentru emiterea certificatelor de construcții și a titlurilor de proprietate.
(13) Cipru modifică procedura de vânzare silită a proprietăților ipotecate și ia măsurile necesare pentru a permite organizarea de licitații private în cel mai scurt timp posibil. Ritmul procedurilor judiciare este accelerat și se elimină întârzierile înregistrate în soluționarea cauzelor pe rolul instanțelor până la sfârșitul perioadei programului. Cipru ia inițiative pentru a consolida competitivitatea sectorului său turistic prin elaborarea unui plan de acțiune concret care să ducă la punerea în aplicare a obiectivelor cuantificate identificate, printre altele, în cadrul strategiei recent revizuite în domeniul turismului pentru perioada 2011-2015. Cipru prezintă un raport privind nevoile în materie de legături aeriene care va sta la baza unei strategii de politică în domeniul transportului aerian.
(14) În sectorul energetic, Cipru pune în aplicare pe deplin cel de al treilea pachet privind energia, în pofida dispozițiilor prevăzute la articolul 44 alineatul (2) din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) și la articolul 49 alineatul (1) din Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7).Cipru ia în considerare posibilitatea de a recurge la derogările care i-au fost acordate în temeiul articolelor respective. În același timp, se formulează un plan amplu de dezvoltare pentru reorganizarea sectorului energetic din Cipru. Planul constă în:
(a)
un plan de desfășurare a infrastructurii necesare pentru exploatarea gazelor naturale care să țină seama de opțiunile comerciale și de riscuri;
(b)
o prezentare detaliată a cadrului de reglementare și de organizare a piețelor pentru restructurarea sectorului energetic și a exporturilor de gaze, inclusiv un cadru corespunzător de vânzare a gazelor provenite din exploatări maritime cu scopul de a maximiza veniturile; și
(c)
un plan de stabilire a unui cadru instituțional pentru gestionarea resurselor de hidrocarburi, care să cuprindă un fond de resurse destinat colectării și gestionării veniturilor publice provenite din exploatarea zăcămintelor de gaz offshore și constituit pe baza celor mai bune practici recunoscute la nivel internațional.
(15) Cipru prezintă Comisiei o cerere de asistență tehnică în cursul perioadei de desfășurare a programului. Cererea identifică și precizează domeniile de asistență tehnică sau serviciile de consultanță pe care autoritățile cipriote le consideră esențiale pentru punerea în aplicare a programului de ajustare macroeconomică.
Articolul 3
Decizia 2013/236/UE se abrogă.
Articolul 4
Prezenta decizie se adresează Republicii Cipru.
Adoptată la Bruxelles, 13 septembrie 2013.