PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1313/2014
ze dne 10. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku.
(2)
Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4).
1.2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
1.4. Šetření
1.4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(6)
Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2. Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti.
(11)
Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi.
(12)
Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě.
(14)
Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd;
c)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko.
1.5. Zveřejnění podstatných skutečností a slyšení
(15)
Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(16)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90.
(17)
Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích.
(18)
Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(19)
Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:
-
oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura,
-
prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou,
-
oba mají stejné či podobné koncové použití,
-
jsou snadno zaměnitelné,
-
pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury.
(20)
Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní.
(21)
Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná.
(22)
Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:
a)
některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou;
b)
maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie.
(23)
Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1. Předběžné poznámky
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu.
(25)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie.
3.2. Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření
3.2.1. Srovnatelná země
(26)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(28)
Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi.
(29)
Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách.
3.2.2. Běžná hodnota
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny.
3.2.3. Vývozní cena
(31)
Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie.
3.2.4. Srovnání
(32)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(33)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.5. Dumpingové rozpětí
(34)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(35)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %.
(36)
Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping.
(37)
Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu.
(38)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali.
(39)
V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění.
(40)
Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích.
3.3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1. Předběžná poznámka
(41)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(42)
Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti.
3.3.2. Výroba, domácí spotřeba a vývozní kapacita čínských výrobců
(43)
Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů.
(44)
Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000-150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000-100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun.
(45)
Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit.
3.3.3. Atraktivita trhu Unie
(46)
I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny.
(47)
Skutečnost, že Čína v období 2002-2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009-2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření.
3.3.4. Ceny vývozu do třetích zemí
(48)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie.
(49)
Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách.
3.3.5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.
4. ÚJMA
4.1. Obecné poznámky
(51)
Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(52)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun.
(53)
Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3. Zjevná spotřeba na trhu Unie
(54)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU.
(55)
Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob.
(56)
Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii
(58)
Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora.
(59)
V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto.
4.4. Dovoz z Číny do Unie
(60)
Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny.
4.4.1. Objem a podíl na trhu
(61)
Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Podíl na trhu
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun.
(63)
Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo.
(64)
Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech.
4.4.2. Ceny a cenové podbízení
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily.
(66)
Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz.
(67)
Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu.
(68)
Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %.
(69)
Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena.
4.5. Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(70)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.
Tabulka 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Podíl na trhu
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(72)
I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku.
(73)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce.
(74)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě.
4.6.1. Makroekonomické ukazatele
4.6.1.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Výrobní kapacita (v tunách)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření.
(76)
Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %.
(77)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty.
(78)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto.
(79)
Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci.
4.6.1.2. Objem prodeje a podíl na trhu v Unii
Tabulka 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem prodeje (v tunách)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %.
(81)
Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření.
4.6.1.3. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření.
(83)
Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku.
4.6.1.4. Růst
(84)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace.
4.6.1.5. Rozsah dumpingu a zotavení z účinků dřívějšího dumpingu
(85)
Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše.
(86)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením).
4.6.2. Mikroekonomické ukazatele
4.6.2.1. Zásoby
Tabulka 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zásoby (v tunách)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej.
4.6.2.2. Prodejní ceny v Unii
Tabulka 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie.
4.6.2.3. Ziskovost a peněžní tok
Tabulka 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011-2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové.
(90)
Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla.
(91)
V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření.
4.6.2.4. Investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a růst
Tabulka 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Investice (v EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Návratnost investic (čistá aktiva)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti.
(94)
Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat.
4.6.2.5. Mzdy
Tabulka 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Náklady práce na zaměstnance (v EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily.
4.7. Závěr
(96)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti.
(97)
Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci.
(98)
Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst.
(99)
Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně.
(100)
Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity.
5. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
5.1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(101)
Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky.
(102)
Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz.
(103)
Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období.
(104)
Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže.
(105)
Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie.
(106)
Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření.
(107)
Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen.
(108)
Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti.
(109)
Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti.
(110)
Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %.
(111)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku.
(112)
Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:
a)
za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena;
b)
za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba;
c)
v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění).
(113)
Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost.
(114)
Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2. Závěr
(115)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé.
(117)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(118)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže.
6.3. Zájem dovozců, obchodníků a maloobchodníků
(120)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice.
(121)
Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu.
(122)
Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství.
(123)
Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(124)
Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření.
(125)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné.
6.4. Zájem uživatelů
(126)
Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering.
(127)
Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala.
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy.
(129)
Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(130)
I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené.
6.5. Zájem dodavatelů
(131)
Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst.
(132)
Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie.
(133)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6.6. Závěr
(134)
Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ.
(135)
Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem.
(136)
S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu.
(138)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let.
(139)
Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné.
(140)
Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(141)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně tangerine a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, v současnosti kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 a 2008309069), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Společnost
EUR/t čisté hmotnosti produktu
Doplňkový kód TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze
499,6
A889
Všechny ostatní společnosti
531,2
A999
Článek 2
1. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15), poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě článku 1 výše sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
2. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 499,6 EUR/t čisté hmotnosti produktu, pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a
c)
po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1313/2014 AL COMISIEI
din 10 decembrie 2014
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
întrucât:
1. PROCEDURĂ
1.1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1355/2008 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite citrice preparate sau conservate originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”). Măsurile s-au prezentat sub forma unei taxe specifice pe întreprindere cuprinsă între 361,4 EUR și 531,2 EUR pe tonă de greutate netă de produs.
(2)
Măsurile au fost anulate de Curtea de Justiție a UE la 22 martie 2012 (3), dar au fost reinstituite la 18 februarie 2013 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 158/2013 al Consiliului (4).
1.2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(3)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping definitive în vigoare (5), la 12 august 2013 Comisia a primit o cerere de inițiere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (FENAVAL) în numele producătorilor care reprezentau peste 75 % din producția totală a Uniunii de anumite citrice preparate sau conservate.
(4)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor antidumping definitive ar conduce probabil la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.
1.3. Inițierea unei proceduri de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(5)
Stabilind, după consultarea comitetului consultativ, că există elemente de probă suficiente care să justifice inițierea unei proceduri de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, la 25 octombrie 2013 Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare „avizul de inițiere”), inițierea unei proceduri de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
1.4. Ancheta
1.4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(6)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea evoluțiilor relevante pentru evaluarea probabilității unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2009 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”).
1.4.2. Părțile vizate de anchetă
(7)
Comisia a informat în mod oficial următoarele părți cu privire la inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor: solicitantul, producătorii din Uniune și asociațiile acestora, producătorii-exportatori cunoscuți din China și din alte potențiale țări analoge, importatorii independenți din Uniune și asociațiile acestora, furnizorii producătorilor din Uniune și asociațiile acestora, o asociație consumatorilor din Uniune cunoscută ca fiind interesată și reprezentanții țării exportatoare. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere.
(8)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din China și de importatori independenți din Uniune, s-a considerat oportun să se analizeze dacă este necesară eșantionarea, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părțile menționate anterior au fost invitate să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la inițierea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere.
(9)
Întrucât numai un grup de producători-exportatori chinezi a furnizat informațiile solicitate, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori.
(10)
În ceea ce privește importatorii independenți, au fost identificați și invitați să furnizeze informații necesare pentru eșantionare 32 de importatori. Dintre cei 32 de importatori independenți, șapte s-au făcut cunoscuți și au furnizat informațiile necesare în vederea eșantionării. Trei importatori au fost selectați pentru a face parte din eșantion, dar numai doi au confirmat în termenul prevăzut disponibilitatea de a face parte din exercițiul de eșantionare.
(11)
Pe baza celor menționate anterior, Comisia a transmis chestionare tuturor părților interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de inițiere. S-au primit răspunsuri de la cinci producători din Uniune, de la producătorul-exportator cooperant din China, de la doi importatori independenți, de la opt furnizori ai producătorilor din Uniune, de la o asociație de furnizori ai producătorilor din Uniune și de la un producător din țara analogă.
(12)
Două asociații de importatori s-au prezentat ca părți interesate. De asemenea, cinci importatori independenți au prezentat observații.
(13)
În ceea ce privește producătorii din țara analogă, patru societăți au fost identificate și invitate să furnizeze informațiile necesare. O singură societate a furnizat informațiile solicitate și a fost de acord cu vizita de verificare.
(14)
Comisia a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării dumpingului și a reapariției prejudiciului, precum și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare în spațiile de lucru ale următoarelor părți interesate:
(a)
producătorii din Uniune:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Spania
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Spania
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Spania
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Spania;
(b)
producătorul-exportator din China:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., China și societatea afiliată acesteia, Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd;
(c)
producătorii independenți din Uniune:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Germania
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Germania;
(d)
producătorul din țara analogă:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turcia.
1.5. Comunicarea faptelor esențiale și audierile
(15)
La 13 octombrie 2014, Comisia a comunicat faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează instituirea taxelor antidumping (denumită în continuare „comunicarea privind constatările definitive”). În urma comunicării privind constatările definitive, mai multe părți interesate și-au exprimat în scris observațiile cu privire la constatările definitive. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. Trei importatori au solicitat și au beneficiat de o audiere comună, în prezența consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. O asociație europeană a comercianților a solicitat și a beneficiat de o audiere comună în fața serviciilor Comisiei.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(16)
Produsul care face obiectul reexaminării este același cu produsul definit în ancheta inițială, și anume, mandarine preparate sau conservate (inclusiv tangerine și satsuma), clementine, wilkings și alți hibrizi similari de citrice, fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori, astfel cum sunt definite la poziția 2008 din Nomenclatura combinată (NC), originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”), încadrate în prezent la codurile NC 2008 30 55, 2008 30 75 și ex 2008 30 90.
(17)
Produsul în cauză se obține prin decojirea și segmentarea anumitor soiuri de citrice mici (în special satsuma), care sunt ambalate ulterior într-un mediu de sirop de zahăr, suc sau apă, în ambalaje de diferite dimensiuni, pentru a satisface cerințele specifice ale diferitelor piețe.
(18)
Satsuma, clementinele și alte citrice mici sunt cunoscute în mod obișnuit sub denumirea colectivă de „mandarine”. Majoritatea acestor soiuri de fructe pot fi consumate în stare proaspătă sau sunt prelucrate. Soiurile sunt similare și preparatele sau conservele obținute din acestea sunt considerate ca fiind un singur produs.
2.2. Produsul similar
(19)
Producătorii din Uniune au susținut că produsul importat este similar cu produsul din Uniune, pentru următoarele motive:
-
ambele produse prezintă caracteristici fizice (gust, formă, dimensiune, textură) identice sau foarte similare;
-
sunt vândute prin canale de comercializare identice sau similare și concurează, în special, în ceea ce privește prețul;
-
au utilizări finale identice sau similare;
-
sunt ușor interschimbabile;
-
sunt clasificate în Nomenclatura combinată sub aceleași coduri în scopuri tarifare.
(20)
Anumiți importatori au susținut, pe de altă parte, că produsul importat este de o calitate superioară deoarece conține mai puține bucăți fragmentate (maximum 5 %) și are un gust, un aspect și o structură superioare produsului provenit din Uniune. S-a afirmat, de asemenea, că produsul importat are un miros diferit față de produsul provenit din Uniune.
(21)
Comisia a analizat afirmațiile respective și, având în vedere datele disponibile, a concluzionat că afirmațiile industriei din Uniune menționate la considerentul 19 sunt corecte.
(22)
În ceea ce privește afirmațiile importatorilor, acestea au trebuit să fie respinse din următoarele motive:
(a)
unele diferențe de calitate referitoare la cantitatea de bucăți fragmentate, la gust, la aspect, la miros și la structură nu au afectat caracteristicile de bază ale produsului. Produsul importat este în continuare interschimbabil și are utilizări finale identice sau similare cu produsul din Uniune. De fapt, în cursul perioadei examinate, producătorii din Uniune și-au vândut produsul, care prezenta, de asemenea, o proporție mai mare de bucăți fragmentate, atât importatorilor, cât și acelorași categorii de utilizatori/consumatori (de exemplu, lanțuri de supermarketuri și furnizori din industria de panificație) care erau deservite, de asemenea, de importatori. De asemenea, un lanț de supermarketuri din Uniunea Europeană a confirmat că a comercializat atât produsul de origine europeană, cât și produsul de origine chineză sub aceeași marcă și denumire comercială;
(b)
cantitatea maximă de 5 % bucăți fragmentate nu este o caracteristică exclusivă a produsului importat. De fapt, ancheta a arătat că producătorii din Uniune au oferit o gamă largă de calități care conțineau procente diferite de bucăți tăiate, inclusiv proporții care conțineau maxim 5 % bucăți fragmentate. Unii importatori au achiziționat produsul care conținea maxim 5 % bucăți fragmentate de la producătorii din Uniune.
(23)
Prin urmare, la fel ca în ancheta inițială, produsul importat și cel produs de industria din Uniune sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI
3.1. Observații preliminare
(24)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea conduce la o continuare a dumpingului.
(25)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 9, ca urmare a faptului că un singur grup de societăți a cooperat, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori din China. Societatea respectivă a acoperit aproximativ 12 %-20 % (se specifică un interval din motive de confidențialitate) din importurile produsului în cauză din China către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
3.2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare
3.2.1. Țara analogă
(26)
În conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, a fost necesară stabilirea valorii normale pe baza prețurilor sau a valorii construite obținute într-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analogă către alte țări, inclusiv către Uniune sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, astfel încât acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.
(27)
În avizul de inițiere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Turcia ca țară analogă adecvată în vederea stabilirii valorii normale pentru China și a invitat părțile interesate să prezinte observații în acest sens.
(28)
Nu s-au primit observații referitoare la propunerea Turciei ca țară analogă. Niciuna dintre părțile interesate nu a sugerat alți producători de produs similar din țara analogă.
(29)
Unul dintre producătorii-exportatori turci contactați, Frigo-Pak, a prezentat un răspuns complet la chestionar în termen și a acceptat o vizită de verificare la sediul său.
3.2.2. Valoarea normală
(30)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din Turcia. Societatea respectivă nu comercializa produsul similar pe piața internă, prin urmare, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, prin adăugarea la costurile de producție a unui procent rezonabil corespunzător costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale („SGA”) în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (b) și prin adăugarea unei marje de profit rezonabile în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c). Rata SGA utilizată reprezintă rata SGA suportată de producător pentru vânzările de alte produse conservate pe piața internă și s-a ridicat la 10 %-20 % (se specifică un interval din motive de confidențialitate). Marja de profit utilizată este aceeași marjă ca cea utilizată în ancheta inițială, și anume 6,8 %, care reprezintă profitul realizat de industria din UE înainte de a fi prejudiciată de importurile care fac obiectul unui dumping din China.
3.2.3. Prețul de export
(31)
Vânzările la export către Uniune ale producătorului-exportator cooperant s-au efectuat direct către clienți independenți, stabiliți în Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul vândut la export de China către Uniune.
3.2.4. Comparație
(32)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
(33)
În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export practicat de producătorul-exportator cooperant, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport, asigurare, comisioane și taxe bancare care au afectat prețurile și comparabilitatea acestora.
3.2.5. Marja de dumping
(34)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(35)
În cazul producătorului-exportator cooperant, comparația a arătat existența unui dumping. Marja de dumping s-a ridicat la peste 60 %.
(36)
Pentru China în ansamblu, comparația dintre prețul de export mediu ponderat al importurilor de produs în cauză din China, conform datelor furnizate de Eurostat și valoarea normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă (ajustate corespunzător pentru a reflecta gama probabilă de produse importate din China, având în vedere gama de produse vândute către UE de producătorul-exportator cooperant pentru tipuri de produse comparabile), a indicat, de asemenea, existența unui dumping semnificativ la niveluri chiar mai ridicate.
(37)
Ulterior comunicării privind constatările definitive, o asociație europeană a comercianților a afirmat că, spre deosebire de producătorii-exportatori chinezi și de producătorii spanioli, nu a avut posibilitatea de a verifica calculele exacte (calculele privind dumpingul și prejudiciul), prin urmare, aceasta a solicitat Comisiei să furnizeze detalii asupra metodei de calcul al dumpingului. În timpul audierii organizate în prezența consilierului-auditor, trei importatori au semnalat, de asemenea, că ar fi preferat să primească detalii cu privire la metoda de calcul al dumpingului.
(38)
În acest sens, trebuie remarcat faptul că datele pe care s-au bazat calculele Comisiei conțin secrete comerciale și informații confidențiale. Producătorul-exportator cooperant care a furnizat datele respective a primit în mod corespunzător o notificare specifică privind calculele detaliate ale dumpingului și ale prejudiciului și nu a prezentat observații sau solicitări de clarificare. Comisia nu poate pune la dispoziție datele respective pentru a fi examinate de alte părți interesate, fără a încălca caracterul lor confidențial. Cu toate acestea, metodologia utilizată de Comisie, astfel cum este descrisă în considerentele 30-36 de mai sus, a fost comunicată tuturor părților interesate. În timpul audierii menționate, consilierul-auditor i-a informat pe importatori cu privire la posibilitatea de a-i solicita lui personal să verifice calculul Comisiei, în cazul în care au îndoieli în ceea ce privește exactitatea datelor. Cu toate acestea, cei trei importatori nu au solicitat intervenția consilierului-auditor în acest sens.
(39)
În orice caz, asociația comercială europeană a calculat ea însăși o marjă de dumping, comparând prețurile medii ale importurilor din China comunicate de Eurostat cu prețurile medii ale importurilor din Turcia comunicate de Eurostat. Potrivit asociației comerciale menționate, comparația sugerează un nivel mai scăzut al dumpingului, de aproximativ 30 %. În acest sens, în primul rând, trebuie subliniat faptul că, în cadrul unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, nivelul exact al dumpingului este mai puțin important decât în cadrul unei anchete în care se stabilește nivelul taxei. În al doilea rând, astfel cum se explică în considerentele 30-33 de mai sus, calculul Comisiei s-a bazat pe datele privind valoarea normală „reală” furnizate de producătorul-cooperant turc verificat, iar comparația cu prețurile de export din China s-a realizat la un nivel detaliat. Prin urmare, datele pe care s-au bazat calculele Comisiei sunt considerat mult mai fiabile și mai exacte decât estimarea propusă de asociație în observațiile acesteia referitoare la comunicarea privind constatările.
(40)
În timpul audierii de către consilierul-auditor, trei importatori au susținut în continuare că nu a existat niciun dumping. Afirmația s-a bazat pe constatarea Comisiei care a indicat că prețurile medii de vânzare ale producătorului-exportator cooperant din China către mai multe piețe importante din afara UE au fost sub prețul mediu de vânzare către piața Uniunii. Afirmația respectivă trebuie respinsă, întrucât dumpingul reprezintă practica vânzării pe o anumită piață la prețuri sub valoarea normală, nu la prețuri inferioare prețurilor realizate pe alte piețe terțe.
3.3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
3.3.1. Observație preliminară
(41)
Ca urmare a constatării existenței unui dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare, s-a investigat probabilitatea continuării dumpingului în cazul abrogării măsurilor și au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China; volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping originare din China; atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește importurile din China.
(42)
Pe parcursul unei mari părți din perioada anchetei de reexaminare nu au existat măsuri în vigoare în UE, întrucât acestea au fost anulate (a se vedea considerentul 2 de mai sus). Pe parcursul perioadei fără măsuri, importurile au înregistrat un nivel maxim în perioada 2011/2012, urmat de o scădere în restul perioadei anchetei de reexaminare. Aceasta reflectă de fapt un efect de constituire a stocurilor mai degrabă decât o veritabilă creștere/scădere a consumului și este atribuită nivelului ridicat al importurilor din China care au avut loc între martie și iulie 2012, atunci când măsurile nu erau în vigoare.
3.3.2. Producția, consumul intern și capacitatea de export a producătorilor chinezi
(43)
În ceea ce privește capacitatea totală de producție și capacitatea neutilizată a Chinei, Comisia nu a obținut informații de la niciunul dintre producătorii chinezi sau de la alte părți interesate. În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările Comisiei au fost realizate pe baza datelor disponibile.
(44)
Conform raportului publicat de Serviciul Agricol Extern din cadrul Departamentului pentru Agricultură al SUA (FSA/USDA) care a fost inclus în cererea de reexaminare și care este, de asemenea, disponibil publicului (7), cantitatea de mandarine proaspete destinate prelucrării, și anume fabricării conservelor de mandarine din China, a crescut cu 27 % între 2009/2010 (520 000 de tone) și perioada anchetei de reexaminare (660 000 de tone). Producția de conserve de mandarine din China a urmat o tendință similară. Conform raportului, China a crescut producția de conserve de mandarine de la 347 000 de tone în 2009/2010 la 440 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare. De asemenea, conform raportului, consumul intern de conserve de mandarine din China a fost estimat la aproximativ 100 000-150 000 de tone în 2013/2014. Având în vedere că o altă sursă disponibilă publicului a estimat consumul intern, de asemenea, la 50 000-100 000 de tone (8), estimarea consumului intern la 100 000 de tone pare rezonabilă. Luând în considerare informațiile de mai sus, cantitatea de conserve de mandarine din China disponibilă pentru export poate fi estimată la aproximativ 340 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare.
(45)
Alte surse disponibile furnizează estimări ușor diferite privind cantitatea de conserve de mandarine din China disponibilă pentru export între 2009 și 2014 (9). Cu toate acestea, în pofida diferențelor, conform tuturor surselor, cantitatea de conserve de mandarine din China disponibilă pentru export a fost de cel puțin 300 000 de tone pe an de raportare între 2009 și 2013. Niciuna dintre surse nu indică o posibilă reducere semnificativă în viitor a cantității de conserve de mandarine din China disponibile pentru export.
3.3.3. Atractivitatea pieței Uniunii
(46)
Chiar dacă importurile din China în timpul perioadei anchetei de reexaminare s-au ridicat la 19 253 de tone, datele privind importurile furnizate în cadrul anchetei inițiale care acoperă perioada 2002-2007 arată că producătorii chinezi pot aloca pentru piața Uniunii mai mult de 60 000 de tone pe sezon, fapt confirmat de datele Eurostat privind importurile realizate în sezonul 2011/2012. De asemenea, nivelul ridicat al importurilor în 2011/2012, perioadă în care măsurile nu au fost aplicabile în cea mai mare parte a timpului (și anume, începând cu 22 martie 2012), arată că Uniunea este o piață atractivă pentru producătorii chinezi din punct de vedere al prețurilor și că volume semnificative de importuri din China care fac obiectul unui dumping ar ajunge pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping actuale ar fi abrogate.
(47)
Faptul că, în perioada 2002-2007 (când nu au fost instituite măsuri anti-dumping), China a exportat către Uniune în medie pe sezon o cantitate considerabil mai mare de conserve de mandarine (cu 36 %) decât în perioada 2009-2013 (când s-au instituit taxe, cu excepția perioadei cuprinse între 22 martie 2012 și 23 februarie 2013), deși în China volumele totale disponibile pentru exportul la nivel mondial au fost mai mici în prima perioadă decât în cea de a doua, confirmă, de asemenea, probabilitatea ca producătorii chinezi să crească volumele exporturilor către Uniune la nivelul observat în cursul anchetei inițiale în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
3.3.4. Prețurile de export către țări terțe
(48)
În ceea ce privește exporturile către țări terțe, ancheta a arătat că, în perioada anchetei de reexaminare prețurile medii de vânzare la export ale societății cooperante către mai multe piețe importante (cum ar fi Japonia, Malaysia, Filipine, Thailanda) au fost mai mici decât prețurile medii de vânzare către Uniune. Prin urmare, este de așteptat ca, în lipsa măsurilor, producătorul-exportator cooperant să reorienteze cel puțin o parte a exporturilor sale către Uniune.
(49)
De asemenea, statisticile de export chineze cu privire la citricele preparate și/sau conservate în recipiente închise ermetic demonstrează că există o probabilitate de redirecționare a exporturilor din China către Uniune. Astfel, pe baza statisticilor se estimează că, în timpul perioadei anchetei de reexaminare, au fost vândute aproximativ 20 000 de tone de produs în cauză către destinații de export cu prețuri medii mai mici decât cele obținute în UE, chiar dacă pe piețele respective nu au existat taxe anti-dumping aplicabile la importurile din China. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumul respectiv ar fi egal cu vânzările interne ale industriei din Uniune și cu 71 % din producția totală a industriei din Uniune. Cu alte cuvinte, pe baza dimensiunii actuale a pieței europene de conserve de mandarine (consumul total al UE: 44 523 de tone) și în conformitate cu informațiile din statisticile de export chineze, volumul exporturilor actuale din China către UE plus volumul potențial care din punct de vedere economic ar fi mai rentabil să fie reorientat către Uniune ar acoperi aproape în totalitate cererea UE de conserve de mandarine.
3.3.5. Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului
(50)
Ancheta a confirmat faptul că importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Având în vedere continuarea dumpingului, faptul că piața Uniunii este o piață importantă care a fost interesantă pentru exportatorii chinezi în trecut, capacitățile de producție disponibile în China care depășesc consumul total din Uniune, precum și dorința și capacitatea dovedită a producătorilor chinezi de a crește rapid exporturile către Uniune atunci când există un stimulent, se concluzionează că există o probabilitate de continuare a dumpingului în cazul eliminării măsurilor.
4. PREJUDICIUL
4.1. Observații generale
(51)
Mandarinele sunt recoltate toamna și iarna, iar sezonul de recoltare și de prelucrare începe în prima parte a lunii octombrie și se termină la sfârșitul lunii ianuarie (pentru anumite soiuri, în luna februarie sau martie) a anului următor. Majoritatea achizițiilor (de exemplu, ale importatorilor independenți) și a contractelor de vânzare sunt negociate în primele luni ale fiecărui sezon. Conform practicii utilizate în industria de conservare a mandarinelor, sezonul (perioada începând de la data de 1 octombrie a unui an și până la data de 30 septembrie a anului următor) servește ca bază pentru comparații. La fel precum în cazul anchetei inițiale, Comisia a adoptat această practică în analiza sa.
4.2. Producția și industria din Uniune
(52)
În perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat în Uniune de către cinci producători din Uniune. Producția totală de produs similar a Uniunii în perioada anchetei de reexaminare a fost stabilită pe baza răspunsurilor la chestionar furnizate de patru producători individuali, care au fost verificați în timpul unei verificări la fața locului. Producția producătorului care nu a cooperat în mod adecvat și nu a făcut obiectul unei vizite de verificare la fața locului a fost stabilită pe baza răspunsului la chestionar furnizat de producătorul respectiv, contraverificat cu plângerea. Pe această bază, producția totală din Uniune a fost estimată la circa 28 500 de tone în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(53)
Se concluzionează că producătorii din Uniune menționați mai sus, care reprezintă producția totală din Uniune, constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
4.3. Consumul aparent pe piața Uniunii
(54)
Consumul din Uniune a fost stabilit pe baza datelor privind importurile raportate de Eurostat la nivelul codului TARIC (tarif vamal comunitar integrat), care coincid astfel exact cu definiția produsului în cauză - și pe baza volumului vânzărilor în UE ale industriei din Uniune.
(55)
Trebuie remarcat faptul că, deși analiza se bazează mai degrabă pe sezoane decât pe ani calendaristici, metodologia de mai sus nu reflectă neapărat consumul la nivelul utilizatorului/consumatorului industrial. Într-adevăr, având în vedere caracterul sezonier al materiei prime principale (fructe proaspete), este o practică obișnuită în domeniu ca atât importatorii, cât și producătorii din Uniune să acumuleze stocuri atunci când fructele proaspete sunt conservate și să vândă produsele prelucrate distribuitorilor sau utilizatorilor industriali pe tot parcursul anului. Prin urmare, consumul poate fi afectat uneori de efectele acumulării de stocuri.
(56)
Pe această bază, în cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perioada anchetei de reexaminare
Consumul la nivelul Uniunii (tone)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indice (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
În cursul perioadei examinate, consumul de citrice la nivelul Uniunii a rămas, în medie, puțin sub 70 000 de tone. Cu toate acestea, s-a înregistrat un nivel maxim al importurilor în 2011/2012, urmat de o scădere bruscă în restul perioadei anchetei de reexaminare. Evoluția menționată reflectă mai degrabă un efect al acumulării de stocuri decât o veritabilă creștere/scădere a consumului și este atribuită nivelului ridicat înregistrat de importurile din China între martie și iulie 2012, atunci când măsurile nu au fost temporar în vigoare (a se vedea considerentul 2). Nivelul maxim al importurilor înregistrat în 2011/2012 a fost compensat printr-un nivel mai scăzut al importurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare, așadar printr-un consum mai mic la nivelul Uniunii.
(58)
Unii importatori au susținut că nu au practicat acumularea de stocuri. De asemenea, importatorii au susținut că, începând cu 6 octombrie 2011, când avocatul general și-a prezentat concluziile în cauza C-338/10, erau deja convinși că măsurile vor fi anulate de Curtea de Justiție. Prin urmare, importatorii au amânat vămuirea produsului în cauză până la adoptarea hotărârii definitive a Curții de Justiție.
(59)
În acest context, trebuie amintit faptul că acumularea de stocuri poate fi definită ca acumularea și stocarea unei rezerve. Datele aflate la dispoziția Comisiei indică faptul că, de la anularea măsurilor la 22 martie 2012 și până în iulie 2012 s-a înregistrat un volum masiv al importurilor de produs în cauză: în medie, aproximativ 9 000 de tone pe lună. Ulterior și până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare, nivelul mediu al importurilor a scăzut la doar aproximativ 1 650 de tone pe lună, cu aproximativ 2 000 de tone mai puțin pe lună comparativ cu nivelul mediu al importurilor în perioada anterioară anulării măsurii. Comisia a concluzionat că, pentru a ajunge la acest nivel semnificativ al importurilor lunare într-o perioadă de timp relativ scurtă, importatorii au acumulat volume mari din produsul în cauză. Acest lucru a fost confirmat de fapt, de asemenea, de unii importatori, care au recunoscut că au amânat vămuirea atunci când au avut convingerea că taxele antidumping vor fi anulate. Prin urmare, afirmația că importatorii nu au practicat acumularea de stocuri a trebuit respinsă.
4.4. Importuri din China în Uniune
(60)
Având în vedere că un singur grup de exportatori chinezi a cooperat la anchetă și că grupul respectiv a reprezentat aproximativ 12 %-20 % (se specifică un interval din motive de confidențialitate) din totalul importurilor din China în timpul perioadei anchetei de reexaminare, s-a concluzionat că datele Eurostat (la nivelul codului TARIC - tariful vamal comunitar integrat, acolo unde este necesar) au fost cele mai exacte și au constituit cele mai bune surse de informații în ceea ce privește volumul importurilor și prețurile de import. Cu toate acestea, prețurile individuale ale exportatorului cooperant chinez au fost, de asemenea, examinate.
4.4.1. Volumul și cota de piață
(61)
Volumul importurilor din China și cotele de piață corespunzătoare au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 2
Importurile din China
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perioada anchetei de reexaminare
Volumul importurilor (tone)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indice (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Cota de piață
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
După instituirea măsurilor antidumping în 2008, volumul importurilor din China a urmat, în general, o tendință descendentă. Se reamintește că importurile efectuate în cursul perioadei anchetei inițiale (2006/2007) s-au ridicat la 56 108 de tone.
(63)
Astfel cum s-a explicat mai sus, importurile au atins, cu toate acestea, un nivel maxim în 2011/2012. Nivelul maxim a fost, în mod clar, rezultatul anulării măsurilor antidumping în martie 2012. Într-adevăr, dacă se analizează evoluția lunară a importurilor din China pe baza datelor Eurostat, în timp ce importurile lunare din China au oscilat, în general, între 2 000 și 6 000 de tone, acestea au atins niveluri cuprinse între 6 000 și 12 000 de tone în perioada martie-iulie 2012 (în medie, aproape 9 000 de tone pe lună). În acest sens, trebuie remarcat faptul că măsurile au fost anulate în martie 2012 și reinstituite în februarie 2013, dar înregistrarea a fost introdusă la 29 iunie 2012 (10), ceea ce avut un efect descurajant asupra importurilor.
(64)
La fel precum în cazul volumului importurilor, cota de piață a Chinei a urmat o tendință descendentă în cursul perioadei examinate, în scădere de la 71 % la 43 %. Chiar și luând în considerare impactul nivelului neobișnuit atins de importurile din China în 2011/2012 și în perioada anchetei de reexaminare, cotele de piață au scăzut de la aproximativ 70 % în 2009-2010 la o medie de 55 % în anii următori.
4.4.2. Prețurile și subcotarea prețurilor
Tabelul 3
Importurile din China
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perioada anchetei de reexaminare
Prețul de import mediu (EUR/tonă)
677
744
1 068
925
Indice (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Astfel cum reiese din tabelul de mai sus, prețurile importurilor din China au crescut cu 37 % pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, trebuie precizat faptul că prețurile au crescut în mod semnificativ până în perioada 2011/2012 și au scăzut ulterior în perioada anchetei de reexaminare.
(66)
Având în vedere că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumul importurilor singurului exportator cooperant a reprezentat doar aproximativ 12 %-20 % (se specifică un interval din motive de confidențialitate) din importurile din China, s-a examinat, de asemenea, pe baza statisticilor de import, prezența subcotării prețurilor pentru exporturile totale din China.
(67)
În acest scop, prețurile de vânzare medii ponderate ale producătorilor cooperanți din Uniune către clienții independenți de pe piața Uniunii au fost comparate cu prețurile CIF (Cost, insurance and freight - cost, asigurare și navlu) medii ponderate corespunzătoare importurilor din China raportate de Eurostat. Prețurile CIF (cost, asigurare și navlu) au fost ajustate pentru a acoperi costurile legate de vămuire, și anume tariful vamal și costurile ulterioare importului.
(68)
Pe această bază, comparația a arătat că în perioada anchetei de reexaminare importurile produsului în cauză au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 4,8 %, dacă se ia în calcul impactul taxelor antidumping în vigoare. Cu toate acestea, marja de subcotare atinge 28 % atunci când prețurile de import sunt luate în considerare fără taxe antidumping.
(69)
La analiza prețurilor de import raportate de exportatorul cooperant chinez, ajustate în mod corespunzător, s-a stabilit o marjă de subcotare de 14 % în perioada anchetei de reexaminare, dacă se iau în considerare taxele antidumping în vigoare. După actualizarea efectului taxelor antidumping, marja de subcotare a atins un nivel de 20 %. Trebuie remarcat faptul că majoritatea acestor exporturi efectuate în cursul perioadei anchetei de reexaminare au avut loc în perioada în care măsurile erau anulate.
4.5. Importuri în Uniune din alte țări terțe
(70)
Pe parcursul perioadei examinate, volumul importurilor din alte țări terțe nu a atins niciodată o cotă de piață mai mare de 11,2 %. Majoritatea importurilor (cel puțin 89 % în timpul perioadei examinate) proveneau din Turcia.
Tabelul 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perioada anchetei de reexaminare
Volumul importurilor din alte țări terțe (tone)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indice (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Cota de piață
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Situația economică a industriei din Uniune
(71)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.
(72)
Chiar dacă toți cei cinci producători din Uniune au furnizat un răspuns la chestionar, s-a considerat că răspunsul la chestionar prezentat de unul dintre producători nu a putut fi utilizat integral deoarece nu a fost verificat în cadrul unei verificări la fața locului. Prin urmare, analiza a fost efectuată pe baza următoarei metodologii.
(73)
Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea, creșterea, importanța marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) au fost evaluați la nivelul întregii industrii din Uniune. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de cei patru producători din Uniune care au cooperat pe deplin. În cazul producătorului al cărui răspuns la chestionar nu a fost verificat, evaluarea s-a bazat pe datele furnizate de producătorul respectiv, care au fost confruntate, în măsura posibilului, cu datele cuprinse în plângere și cu situațiile sale financiare auditate.
(74)
Analiza indicatorilor microeconomici (stocurile, prețurile de vânzare, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, rentabilitatea investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și salariile) a fost efectuată la nivelul producătorilor din Uniune care au cooperat pe deplin. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de producătorii respectivi, care au fost verificate în mod corespunzător în timpul unei vizite de verificare la fața locului.
4.6.1. Indicatori macroeconomici
4.6.1.1. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității de producție
Tabelul 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perioada anchetei de reexaminare
Producția (tone)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indice (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Capacitatea de producție (tone)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indice (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Utilizarea capacității de producție
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Producția a crescut semnificativ în cursul perioadei examinate, de la aproximativ 12 000 de tone până la aproape 29 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare. În sezonul din 2009/2010, producția a înregistrat un nivel scăzut, întrucât industria din Uniune era încă afectată de importurile de conserve de mandarine din China care făceau obiectul unui dumping realizate în sezonul trecut, precum și de faptul că deținea un stoc din sezonul trecut, când măsurile antidumping nu erau în vigoare. Producția a crescut în sezonul 2010/2011 după ce noilor importuri din China li s-au aplicat măsurile anti-dumping în vigoare.
(76)
Întrucât capacitatea de producție a Uniunii nu s-a modificat pe parcursul perioadei examinate, utilizarea capacității de producție a crescut corespunzător. Cu toate acestea, utilizarea a rămas în mod sistematic sub 50 %.
(77)
O asociație europeană a comercianților a susținut că un producător din Uniune a oprit producția din 2012/2013 și că producătorul respectiv și alți doi producători s-au confruntat cu o situație financiară dificilă. Din aceste motive, se susține că cifrele referitoare la producție, la capacitatea de producție/la gradul de utilizare a capacității de producție au fost majorate în mod artificial.
(78)
În acest sens, trebuie amintit în primul rând că informațiile colectate în cursul anchetei au indicat că toți producătorii din Uniune care fac parte din industria Uniunii au produs în toate sezoanele din cursul perioadei examinate. Prin urmare, prima afirmație, potrivit căreia un producător ar fi încetat producția în cursul perioadei anchetei de reexaminare, trebuie să fie respinsă.
(79)
În ceea ce privește presupusa situație financiară dificilă a producătorilor din Uniune, unul dintre producătorii din Uniune a făcut într-adevăr obiectul unei proceduri de insolvență în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, ancheta a arătat că nivelul producției producătorului respectiv a crescut semnificativ de-a lungul perioadei examinate, în timp ce capacitatea acestuia a rămas neschimbată. Prin urmare, s-a concluzionat că procedura de insolvență nu a afectat în mod negativ rezultatele producătorului. În ceea ce îi privește pe ceilalți doi producători din Uniune, producătorii respectivi au intrat în procedura de insolvență, dar numai ulterior perioadei examinate. Se confirmă astfel concluzia (a se vedea considerentele 96-98) că prejudiciul a fost de fapt restabilit și că industria din Uniune se afla în continuare într-o situație financiară delicată.
4.6.1.2. Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune
Tabelul 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perioada anchetei de reexaminare
Volumul vânzărilor (tone)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indice (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Cota de piață (din consumul Uniunii)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți au crescut cu 35 % în cursul perioadei examinate.
(81)
Cota de piață a industriei din Uniune a urmat, de asemenea, o tendință de creștere în cursul perioadei examinate. Chiar dacă se ia în considerare efectul de acumulare a stocurilor asupra nivelului consumului din Uniune, în 2011/2012 și în cursul perioadei anchetei de reexaminare, cotele de piață au crescut de la aproximativ 23 % la începutul perioadei până la o medie de 35 % în ultimii doi ani examinați.
4.6.1.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
Tabelul 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perioada anchetei de reexaminare
Ocuparea forței de muncă
350
481
484
428
Indice (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Productivitatea (tone pe salariat)
34
69
61
67
Indice (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Atât ocuparea forței de muncă, cât și productivitatea s-au îmbunătățit în cursul perioadei examinate și reflectă creșterea globală a producției și a volumului vânzărilor. Creșterea productivității în 2010/2011 a fost asociată cu volume de producție mai mari care au rezultat din faptul că măsurile antidumping au intrat în vigoare în perioada respectivă.
(83)
Cifrele de mai sus privind ocuparea forței de muncă sunt calculate per echivalent normă întreagă și, prin urmare, nu arată numărul absolut de locuri de muncă sezoniere implicate. În scopul formării unei imagini mai bune în ceea ce privește numărul de locuri de muncă implicate, trebuie remarcat faptul că cifra corespunzătoare perioadei anchetei de reexaminare reprezintă în echivalent normă întreagă aproximativ 2 400 de locuri de muncă sezoniere.
4.6.1.4. Creșterea
(84)
Industria din Uniune a reușit să beneficieze de creștere pe piața Uniunii până în 2011. Cu toate acestea, de îndată ce măsurile împotriva Chinei au fost ridicate (a se vedea considerentul 2) și importurile din China au invadat piața Uniunii, industria din Uniune a pierdut o parte considerabilă din cota sa de piață. După reinstituirea taxelor, industria din Uniune a reușit să recâștige cota de piață pierdută, deși aceasta a atras cu sine deteriorarea situației financiare.
4.6.1.5. Importanța dumpingului și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior
(85)
Dumpingul a continuat în cursul perioadei anchetei de reexaminare la un nivel semnificativ, astfel cum se explică la punctul 3.2.5 (a se vedea considerentele 34 și 35) de mai sus.
(86)
Având în vedere volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din China, impactul marjei de dumping reale asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat neglijabil. Trebuie precizat faptul că industria din Uniune este în continuare într-un proces de redresare în urma practicilor de dumping anterioare, în special în ceea ce privește utilizarea capacității și rentabilitatea (în comparație cu ancheta inițială).
4.6.2. Indicatori microeconomici
4.6.2.1. Stocurile
Tabelul 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perioada anchetei de reexaminare
Stocuri (tone)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indice (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
În ultimele două sezoane, stocurile producătorilor din Uniune au crescut în mod semnificativ, ceea ce reflectă faptul că, în perioada examinată, producția a crescut mai mult decât vânzările.
4.6.2.2. Prețurile de vânzare din Uniune
Tabelul 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perioada anchetei de reexaminare
Prețul mediu de vânzare (EUR/tonă)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indice (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a reușit să mărească prețurile de vânzare din UE cu 11 %. Creșterea a fost deosebit de accentuată până în 2011/2012, dar prețurile au scăzut ulterior în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Fenomenul este atribuit nivelului ridicat al importurilor din China înregistrat între martie și iulie 2012, atunci când măsurile nu erau în vigoare, precum și subcotării prețurilor industriei din Uniune de prețurile produsului în cauză din China.
4.6.2.3. Rentabilitatea și fluxul de numerar
Tabelul 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perioada anchetei de reexaminare
Rentabilitate
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
În cursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a cunoscut o primă îmbunătățire semnificativă în perioada 2010/2011-2011/2012. Cu toate acestea, în cursul perioadei anchetei de reexaminare industria din Uniune a înregistrat din nou pierderi.
(90)
Îmbunătățirea rentabilității a fost în mod clar legată de faptul că industria din Uniune a reușit să-și crească volumul vânzărilor și volumul de producție, precum și prețul de vânzare în anii de după instituirea măsurilor antidumping. Revenirea la o situație de pierderi în cursul perioadei anchetei de reexaminare este consecința scăderii prețurilor de vânzare, din cauza afluxului brusc de importuri din China după anularea taxelor de către Curtea de Justiție a UE.
(91)
În acest context, trebuie amintit faptul că un volum semnificativ de produse din China a fost importat fără taxe antidumping în perioada martie-iulie 2012. De asemenea, s-a dovedit că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, importurile din China au subcotat în mod semnificativ prețurile din Uniune, în special după actualizarea efectului taxelor antidumping. Aceasta a generat o scădere generală a prețurilor care, la rândul său, a determinat situația generatoare de pierderi a industriei din Uniune.
Tabelul 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perioada anchetei de reexaminare
Flux de numerar (EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Indice (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
În cursul perioadei examinate, evoluția fluxului de numerar a corespuns în principal evoluției rentabilității globale a industriei din Uniune, precum și efectului de creștere a stocurilor, în special în ultimii doi ani examinați.
4.6.2.4. Investițiile, rentabilitatea investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și creșterea
Tabelul 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perioada anchetei de reexaminare
Investiții (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indice (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Rentabilitatea investițiilor (active nete)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
În cursul perioadei examinate, o parte a industriei din Uniune a realizat investiții pentru întreținerea și optimizarea echipamentelor de producție existente. Nivelul investițiilor a crescut mai ales în perioada 2011/2012, fiind favorizat, cel mai probabil, de nivelul de profit înregistrat în anul respectiv și în anul anterior. Investiția a fost realizată în principal de un producător din Uniune pentru a asigura o sursă de aprovizionare cu materii prime care să le completeze pe cele existente și pentru a îmbunătăți respectarea normelor de mediu. Rentabilitatea investițiilor în cursul perioadei examinate a urmat îndeaproape tendința înregistrată de rentabilitate.
(94)
O parte a industriei din Uniune a întâmpinat dificultăți în mobilizarea capitalului în cursul perioadei examinate, dar, în cele din urmă, a reușit să își restructureze datoriile.
4.6.2.5. Salariile
Tabelul 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Perioada anchetei de reexaminare
Costul forței de muncă pe angajat (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indice (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Nivelurile salariilor medii au rămas relativ stabile în cursul perioadei examinate, în timp ce costul unitar de producție a scăzut.
4.7. Concluzie
(96)
Analiza prejudiciului a arătat că situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit în perioada examinată. Instituirea măsurilor antidumping la sfârșitul anului 2008 a permis industriei din Uniune să se redreseze încet, dar sigur de pe urma efectelor prejudiciabile ale dumpingului, exploatându-și în continuare potențialul pe piața Uniunii. Faptul că industria din Uniune a beneficiat de pe urma măsurilor este ilustrat, în principal, de creșterea nivelurilor producției și vânzărilor și, în special, a nivelului profitului.
(97)
Cu toate acestea, situația s-a a schimbat în perioada anchetei de reexaminare. Măsurile au fost anulate în martie 2012 și importurile din China au crescut masiv până în iunie 2012, când importurile au fost supuse înregistrării. În 2011/2012, importatorii s-au folosit de anularea taxelor antidumping pentru a acumula stocuri și a introduce produsele pe piața UE la prețuri mici în perioada anchetei de reexaminare. Astfel s-a creat o presiune globală semnificativă asupra prețurilor pe piața UE și, ca urmare, situația financiară a industriei s-a deteriorat din nou. Într-adevăr, industria nu a avut altă soluție decât să reducă prețurile pentru a-și menține nivelul de vânzări. Acest lucru a avut însă consecințe grave asupra situației financiare a industriei.
(98)
Situația încă prejudiciabilă a industriei din Uniune este cel mai bine demonstrată de o serie de indicatori financiari negativi, și anume rentabilitatea și fluxul de numerar, precum și de nivelurile ridicate ale stocurilor și de gradul redus de utilizare a capacității. Un astfel de context descurajează noile investiții și creșterea economică.
(99)
O asociație europeană a comercianților a pus sub semnul întrebării concluziile privind prejudiciul pe motiv că volumul vânzărilor, ocuparea forței de muncă și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, precum și nivelul investițiilor unui producător din Uniune au avut o evoluție pozitivă în cursul perioadei examinate.
(100)
Cu toate acestea, afirmația menționată ar trebui respinsă. Într-adevăr, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, lista indicatorilor economici relevanți care ar trebui examinați nu este exhaustivă, iar unul singur sau mai mulți dintre acești factori nu reprezintă în mod necesar un factor de decizie determinant în evaluarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune. Astfel cum se explică în considerentul 98, indicatorii propuși de reclamant nu au influențat în mod decisiv concluziile Comisiei cu privire la situația prejudiciabilă a industriei din Uniune. Concluzia conform căreia prejudiciul a continuat s-a bazat mai degrabă pe indicatorii financiari negativi referitori la rentabilitate și la fluxul de numerar, coroborat cu nivelul ridicat al stocurilor și cu utilizarea redusă a capacităților.
5. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
5.1. Impactul volumului preconizat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor
(101)
În cazul în care măsurile ar fi abrogate, se preconizează creșterea volumului importurilor, care poate provoca agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune. Aceasta se bazează pe următoarele elemente.
(102)
Analiza de mai sus (a se vedea considerentul 44) arată că, deși volumele exportate de China către Uniune au scăzut în mod semnificativ după instituirea măsurilor la sfârșitul anului 2008, producătorii chinezi fabrică în continuare volume semnificative de produs în cauză, din care majoritatea sunt destinate exportului.
(103)
În ceea ce privește volumele și prețurile estimate, este clar că piața Uniunii rămâne deosebit de atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi. În primul rând, în ceea ce privește volumul, piața Uniunii este a treia mare piață mondială pentru conservele de mandarine din China. De asemenea, evoluția ca urmare a anulării măsurilor arată că exportatorii chinezi sunt în măsură să exporte rapid cantități semnificative de produs în cauză către piața Uniunii fără a fi necesar să-și redirecționeze vânzările de pe alte piețe. În cele din urmă, conform datelor privind importurile din cadrul anchetei inițiale, China poate exporta cu ușurință către piața Uniunii peste 60 000 de tone pe sezon, ceea ce reprezintă aproape 90 % din consumul mediu al Uniunii în perioada examinată.
(104)
În cazul în care China ar crește într-adevăr exporturile către UE ca urmare a abrogării măsurilor, este mai mult decât probabilă o scădere generală a prețurilor pe piața UE pe termen mediu. Prin urmare, producătorii din UE ar fi puși într-o poziție și mai dificilă, astfel cum se explică în continuare.
(105)
În al doilea rând, în ceea ce privește prețurile, baza de date chineză (11) arată că, în trecut, China a exportat volume semnificative către țările din afara UE, la prețuri mai mici decât prețurile de export către UE. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumele exportate către țările respective din afara UE s-au ridicat la aproximativ 20 000 de tone, reprezentând 71 % din producția totală a industriei din Uniune. Datorită atractivității pieței UE în ceea ce privește prețurile, s-a concluzionat că, în cazul în care măsurile ar fi suprimate, este probabil ca exportatorii chinezi să redirecționeze volumele respective către piața mai profitabilă a Uniunii.
(106)
De asemenea, analiza de mai sus (a se vedea considerentele 68 și 69), a demonstrat că importurile din China către piața Uniunii au subcotat în mod semnificativ prețurile producătorilor din Uniune în timpul perioadei anchetei de reexaminare, în special după actualizarea efectului taxelor antidumping. Chiar dacă prețul importurilor din China a crescut în 2011/2012, atunci când măsurile nu erau în vigoare, nivelul acestora era în continuare mult sub nivelul prețurilor din UE, conform datelor Eurostat. Pe această bază, amploarea diferenței de preț înregistrate în 2011/2012 a fost comparabilă, de fapt, cu cea din cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(107)
Piața de citrice preparate sau conservate este foarte competitivă din punct de vedere al prețului deoarece concurența se manifestă, în principal, la nivel de preț. Fenomenul este amplificat de faptul că vânzările constau, de regulă, în cantități relativ mari. Dacă importurile ieftine și importurile care fac obiectul unui dumping ar fi disponibile în cantități semnificative pe piața Uniunii, ar exista o repercusiune directă asupra nivelului general al prețurilor de pe piața Uniunii, ceea ce ar conduce la scăderea prețului global.
(108)
Anularea taxelor antidumping la sfârșitul perioadei examinate este o ilustrare perfectă a ceea ce s-ar întâmpla în cazul expirării măsurilor.
(109)
Imediat după anularea măsurilor de Curtea de Justiție a UE și până când importurile au fost supuse înregistrării, volumul importurilor din China a crescut rapid și în mod semnificativ. Prezența masivă a importurilor ieftine pe piața Uniunii i-a obligat pe producătorii din Uniune să scadă prețurile pentru a-și menține poziția în ceea ce privește volumele de vânzări și de producție, ceea ce a condus la o situație de pierdere.
(110)
Acesta a fost rezultatul importurilor fără taxe antidumping pe parcursul unei perioade de numai cinci luni. Repercusiunile asupra situației industriei din Uniune ar fi, în mod evident, chiar mai grave dacă măsurile ar expira. În cazul în care s-ar înregistra din nou volume mari de importuri la prețuri scăzute, prejudiciul suferit de industria din Uniune ar fi, cel mai probabil, agravat. Producătorii din Uniune ar suferi o scădere a volumelor de producție și de vânzare, precum și o scădere a prețurilor care ar conduce la creșterea pierderilor. Calculul subcotării a fost realizat pe baza datelor prezentate la punctul 4.4.2 (a se vedea considerentele 68 și 69), dar eliminând taxele antidumping, el indică un nivel de subcotare mai mare de 20 %.
(111)
O asociație europeană a comercianților a susținut că industria din Uniune nu ar suferi niciun prejudiciu în cazul abrogării măsurilor, întrucât se preconizează scăderea volumelor importurilor de produs în cauză pe viitor. Această afirmație s-a bazat pe următoarele motive. În primul rând, pe faptul că se preconizează creșterea viitoare a consumului intern de fructe proaspete în China, precum și creșterea exporturilor de fructe proaspete din China către Rusia. În al doilea rând, pe faptul că se preconizează, de asemenea, creșterea consumului intern de conserve de mandarine în China. În al treilea rând, pe faptul că statisticile Eurostat confirmă cele menționate mai sus, întrucât acestea arată scăderea importurilor de produse în cauză începând cu sezonul 2012/2013.
(112)
Cu toate acestea, afirmațiile menționate ar trebui respinse pentru următoarele motive:
(a)
în primul rând, chiar dacă se preconizează creșterea consumului intern și a exportului de fructe proaspete din China, se preconizează, de asemenea, creșterea producției Chinei într-o măsură comparabilă, conform datelor disponibile (12). Prin urmare, se concluzionează că disponibilitatea fructelor proaspete pentru industria conservelor din China în sezonul 2013/2014 nu va fi afectată în mod semnificativ;
(b)
în al doilea rând, în considerentul 44 s-a concluzionat că în China consumul intern de conserve de mandarine s-ar ridica la aproximativ 100 000 de tone pe sezon și că nu există niciun indiciu că cifra respectivă va crește în viitor. De asemenea, reclamanții nu au furnizat nicio dovadă care să indice creșterea consumului;
(c)
în ceea ce privește al treilea motiv, trebuie amintit faptul că scăderea importurilor de produs în cauză în sezonul 2012/2013 (perioada anchetei de reexaminare) ar putea fi explicată în mod rezonabil prin efectul de acumulare a stocurilor care rezultă din importurile masive care au avut loc în sezonul 2011/2012, pe parcursul primelor cinci luni de la anularea măsurilor (a se vedea considerentul 59).
(113)
Asociația europeană a comercianților menționată mai sus a susținut, de asemenea, că volumele mari de fructe proaspete disponibile pe piața Uniunii, probabil ca urmare a embargoului impus de Rusia, ar conduce la scăderea prețului fructelor respective, permițând astfel industriei din Uniune să își îmbunătățească competitivitatea.
(114)
Cu toate acestea, afirmația menționată este pur speculativă și nu a fost susținută de niciun element de probă. Chiar dacă prețurile materiilor prime ar putea scădea în viitor, acesta nu este considerat un motiv suficient pentru a nu remedia efectele negative ale importurilor care fac obiectul unui dumping asupra situației industriei din Uniune. Într-adevăr, se consideră că, în lipsa măsurilor, importurile care fac obiectul unui dumping vor fi reluate în cantități semnificative și vor continua să cauzeze prejudicii industriei din Uniune. Astfel, după caz, industria din Uniune ar putea fi împiedicată să beneficieze pe deplin de efectul pozitiv al scăderii prețului materiilor prime. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
5.2. Concluzie
(115)
Pe această bază, se concluzionează că abrogarea măsurilor privind importurile din China ar conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului pentru industria din Uniune.
6. INTERESUL UNIUNII
6.1. Introducere
(116)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente nu ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume interesele industriei din Uniune, pe de o parte, precum și ale importatorilor și altor părți implicate, pe de altă parte.
(117)
Trebuie reamintit faptul că, în cadrul anchetei inițiale, s-a ajuns la concluzia că adoptarea măsurilor nu este contrară interesului Uniunii. De asemenea, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, care analizează o situație în care măsurile antidumping au fost deja instituite, permite evaluarea eventualului impact negativ asupra părților vizate de măsurile antidumping actuale.
(118)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea continuării dumpingului prejudiciabil, s-ar putea concluziona că menținerea măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii în acest caz particular.
6.2. Interesul industriei din Uniune
(119)
Industria din Uniune, compusă din cinci producători din zonele rurale ale Spaniei, a câștigat cotă de piață și a fost capabilă să crească prețul produsului în cauză până la un nivel care i-a permis să își mențină afacerea la pragul de rentabilitate sau profitabilă pe parcursul perioadei examinate, atunci când măsurile au fost în vigoare. Volumul de producție și cifrele privind ocuparea forței de muncă s-au îmbunătățit în același mod. În cazul abrogării măsurilor, industria din Uniune ar fi într-o situație mult mai gravă, astfel cum este descris mai sus (la probabilitatea reapariției prejudiciului) în ceea ce privește scăderea prețurilor de vânzare și creșterea în continuare a pierderilor (a se vedea considerentul 110). Noile investiții care vizează consolidarea întreprinderilor și îmbunătățirea competitivității lor pe piața produsului în cauză ar fi, de asemenea, împiedicate. Continuarea măsurilor ar fi în interesul industriei din Uniune și ar trebui să o sprijine să-și exploateze în continuare potențialul pe o piață a Uniunii pe care a fost restabilită concurența.
6.3. Interesul importatorilor, al comercianților și al comercianților cu amănuntul
(120)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 10 de mai sus, având în vedere numărul aparent mare de importatori independenți, s-a aplicat eșantionarea. Importatorii sunt situați în principal în Germania, dar și în alte țări cum ar fi, de exemplu, dar nu exclusiv, Regatul Unit, Țările de Jos sau Republica Cehă.
(121)
Două societăți care au importat produsul în cauză în cursul perioadei examinate au cooperat la anchetă. Totalul afacerilor în domeniul citricelor conservate ale părților respective a constituit 3,8 % din cifra lor totală de afaceri. Chiar dacă afacerile din sectorul citricelor conservate nu sunt cele mai profitabile pentru importatorii respectivi, acestea sunt inerente opțiunilor lor comerciale care constau în oferirea unei game foarte largi de produse pentru anumiți clienți (de exemplu, lanțuri de supermarketuri), în vederea asigurării unor contracte mari în cadrul cărora produsele mai puțin profitabile sunt compensate prin vânzările altor produse și prin economii de scară.
(122)
Nu există indicii că menținerea măsurilor ar avea un efect negativ semnificativ asupra activităților celor doi importatori. Importatorii nu depind de produsul în cauză, în timp ce lanțul de aprovizionare s-a adaptat la costurile aferente taxei antidumping. De asemenea, conform anchetei, măsurile nu au închis piața Uniunii pentru exportatorii chinezi, întrucât produsul în cauză a fost importat în cantități semnificative pe parcursul perioadei examinate, în pofida existenței măsurilor.
(123)
Un alt importator a afirmat că taxele antidumping afectează în mod negativ activitatea sa comercială din sectorul citricelor conservate. Având în vedere absența unor date verificabile furnizate de importatorul respectiv, se consideră că efectul negativ pe care menținerea măsurilor antidumping îl poate avea asupra acestor părți nu ar depăși efectul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune.
(124)
Unele părți au indicat un deficit al capacității de producție la nivelul industriei din Uniune. Trebuie remarcat faptul că abrogarea taxelor ar putea conduce la situația în care sursa alternativă de aprovizionare ar trebui să-și înceteze activitățile, lăsându-i pe importatori cu o singură sursă de aprovizionare (importurile din China). Cu toate acestea, trebuie reamintit că lanțurile de supermarketuri și comercianții cu amănuntul consideră importantă menținerea unei securități a aprovizionării pentru afacerea lor. De fapt, unul dintre aceștia a susținut continuarea măsurilor pentru existența concurenței și a cel puțin două surse de aprovizionare. De asemenea, industria din Uniune, care este încă departe de a atinge un nivel satisfăcător de utilizare a capacităților, este în măsură să deservească în continuare piața Uniunii, într-un cadru în care a fost restabilită concurența. Faptul că industria din Uniune nu acoperă în prezent 100 % din necesarul Uniunii nu justifică practicile comerciale neloiale ale exportatorilor chinezi sau eliminarea măsurilor în cazul de față.
(125)
O asociație europeană a comercianților a susținut că menținerea măsurilor ar restricționa în mod nejustificat desfășurarea normală a activității membrilor săi, întrucât o parte semnificativă a activității a fost legată de comerțul cu produsul în cauză. În acest sens, trebuie remarcat faptul că scopul taxelor anti-dumping este de a evita practicile comerciale neloiale, și anume, dumpingul, și nu de a restricționa activitățile comerciale. Se reamintește că, în urma anchetei, Comisia a concluzionat că menținerea măsurii este în continuare necesară în cazul de față.
6.4. Interesul utilizatorilor
(126)
În vederea efectuării analizei, utilizatorii au fost împărțiți în două categorii: pe de o parte, gospodăriile și, pe de altă parte, utilizatorii profesioniști/industriali activi în sectoare precum producția de băuturi, de gemuri sau iaurturi, de produse de panificație sau în sectorul de alimentație publică.
(127)
Nicio parte care aparține uneia dintre categoriile menționate sau care le reprezintă interesele nu s-a prezentat și nu a cooperat în niciun fel în cadrul anchetei.
(128)
Un importator a susținut că taxele antidumping instituite asupra produsului în cauză ar fi anticoncurențiale și, prin urmare, nu ar fi în interesul consumatorilor din Uniune. Nu a fost prezentată nicio dovadă în sprijinul acestei afirmații.
(129)
Având în vedere ponderea limitată pe care produsul în cauză o poate avea în bugetul unei gospodării medii din Uniune, nu există nicio dovadă că o eventuală creștere a prețurilor de consum, rezultată din menținerea măsurilor, poate depăși efectul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune.
(130)
Chiar dacă nu poate fi contestat faptul că o continuare a taxelor poate, în mod abstract, să îi afecteze negativ pe unii utilizatori profesionali/industriali prin scăderea marjelor, nu există nicio dovadă că produsul în cauză ar genera costuri semnificative (în comparație cu costurile totale ale acestora). Prin urmare, orice impact negativ al continuării măsurilor asupra categoriei de utilizatori menționate nu ar fi disproporționat.
6.5. Interesele furnizorilor
(131)
Atât furnizorii individuali de fructe proaspete ai industriei din Uniune, cât și o asociație a unor astfel de furnizori au declarat că măsurile sunt în interesul lor și că acestea ar fi benefice, de asemenea, în ceea ce privește noile investiții și locuri de muncă. Fructele vândute de producătorii din Uniune sunt o importantă sursă complementară de venituri pentru furnizori, în absența căreia pot apărea perturbări majore în sectorul agricol din regiunile spaniole în cauză. Se estimează că numărul membrilor cooperanți afectați s-ar ridica la peste 2 000 numai în regiunea Valencia. În ceea ce privește locurile de muncă sezoniere în domeniul, printre altele, al culegerii, transportului și depozitării fructelor, se estimează că cel puțin 2 500 de astfel de locuri de muncă vor fi afectate în total în regiunile Valencia și Murcia.
(132)
Din datele prezentate de Asociația furnizorilor spanioli rezultă că, dacă importurile din China vor depăși 60 000 de tone, astfel cum s-a întâmplat deja de două ori în cursul anchetei inițiale, furnizorii se vor confrunta probabil cu situația în care nu vor putea să-și vândă întreg volumul de satsuma destinat industriei de conserve din Uniune.
(133)
O asociație europeană a comercianților a susținut că furnizorii ar putea să se aștepte la subvenții pentru a putea dispune de cantitățile de fructe care nu au putut fi exportate din cauza embargoului impus Rusiei. Cu toate acestea, reclamantul nu a prezentat nicio dovadă în sprijinul cererii de acordare a subvenției. De asemenea, subvențiile, dacă era cazul, ar fi fost disponibile numai pentru fructele nevândute, destinate exportului către Rusia, nu și pentru fructele care nu au fost vândute industriei din Uniune ca urmare a prejudiciului cauzat de produsul în cauză după expirarea măsurilor. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
6.6. Concluzie
(134)
Ancheta a arătat că măsurile antidumping existente nu au închis piața Uniunii pentru importurile din China și au contribuit la redresarea industriei din Uniune. Având în vedere că procesul de redresare este încă în desfășurare, menținerea măsurilor este în interesul industriei din Uniune. În cazul expirării măsurilor, procesul de redresare ar înceta, nivelurile rentabile ale prețurilor ar deveni inaccesibile și industria din Uniune ar suporta pierderi mari. De asemenea, ar fi amenințată una dintre sursele complementare de venit pentru membrii a numeroase cooperative și pentru lucrătorii sezonieri din mai multe zone rurale, unde există puține alternative în materie de locuri de muncă.
(135)
Conform datelor disponibile, măsurile existente nu par să fi avut efecte negative importante asupra situației economice a importatorilor din Uniune care au cooperat la anchetă. Având în vedere datele disponibile, nu se poate considera că măsurile au avut un impact substanțial nici asupra altor părți care s-au făcut cunoscute, nici asupra importatorilor, comercianților, utilizatorilor și comercianților cu amănuntul. Orice majorare a prețurilor care ar putea fi determinată de continuarea măsurilor antidumping nu pare a fi disproporționată comparativ cu beneficiul obținut de industria din Uniune prin eliminarea efectelor de denaturare a schimburilor comerciale cauzate de importurile care fac obiectul unui dumping.
(136)
Luând în considerare toți factorii menționați în considerentele de mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
7. MĂSURILE ANTIDUMPING
(137)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se consideră adecvată menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma comunicării respective. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când erau întemeiate.
(138)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite fructe conservate originare din China ar trebui menținute pentru o perioadă suplimentară de cinci ani.
(139)
Unele părți au susținut că măsurile care prevăd un element cantitativ (un sistem de cote) sunt preferabile măsurilor antidumping. Afirmația menționată nu poate fi luată în considerare deoarece, în temeiul regulamentului de bază, forma măsurilor nu poate fi modificată în cursul unei anchete de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor. Afirmația nu poate contrazice nici constatările din cadrul prezentei anchete, și anume că cerințele pentru menținerea măsurilor antidumping sunt îndeplinite.
(140)
O societate poate solicita aplicarea nivelurilor individuale ale taxei antidumping, în cazul în care își schimbă ulterior denumirea. Cererea trebuie adresată Comisiei (13). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să demonstreze că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, o notificare privind schimbarea denumirii va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
(141)
Comitetul instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis un aviz,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de mandarine preparate sau conservate (inclusiv tangerine și satsuma), clementine, wilkings și alți hibrizi similari de citrice, fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori, astfel cum sunt definite la poziția NC 2008, originare din Republica Populară Chineză, care sunt încadrate în prezent la codurile NC 2008 30 55, 2008 30 75 și ex 2008 30 90 (codurile TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 și 2008309069).
(2) Se stabilește după cum urmează taxa antidumping definitivă aplicabilă produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți:
Societatea
(EUR/tonă de greutate netă de produs)
Cod adițional TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Producătorii-exportatori cooperanți care nu sunt incluși în eșantion astfel cum este prevăzut în anexă
499,6
A889
Toate celelalte societăți
531,2
A999
Articolul 2
(1) În cazul în care mărfurile au suferit daune înainte de punerea lor în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plată este calculat proporțional în sensul determinării valorii în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (15), valoarea taxei antidumping, calculată pe baza articolului 1 de mai sus, este redusă proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plată.
(2) Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 3
Articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea unui nou producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion și supuse, astfel, nivelului taxei medii ponderate de 499,6 EUR/tonă de greutate netă de produs, în cazul în care orice nou producător-exportator din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei dovezi suficiente că:
(a)
nu a exportat în Uniune produsele menționate la articolul 1 alineatul (1) în cursul perioadei anchetei de reexaminare (cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013) și în cursul perioadei anchetei inițiale (cuprinsă între 1 octombrie 2006 și 30 septembrie 2007);
(b)
nu este afiliat niciunui producător-exportator din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; și
(c)
fie a exportat efectiv produsul în cauză către Uniune, fie îi incumbă o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate semnificativă în Uniune după încheierea perioadei anchetei de reexaminare.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 10 decembrie 2014.