NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1304/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 164 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) vymezuje rámec pro činnost Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu a stanoví zejména tematické cíle, zásady a pravidla pro programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontrolu. Proto je nutné upřesnit úlohu a působnost ESF a také investiční priority související s uvedenými tematickými cíli a přijmout zvláštní ustanovení ohledně typu činností, které mohou být z ESF financovány.
(2)
ESF by měl v rámci úkolů, které mu byly svěřeny článkem 162 Smlouvy o fungování EU zlepšovat možnosti zaměstnávání pracovníků, posilovat sociální začleňování, bojovat proti chudobě, podporovat vzdělávání, dovednosti a celoživotní učení a vytvářet komplexní a udržitelné politiky aktivního začleňování, a tím by měl v souladu s článkem 174 Smlouvy o fungování EU přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti. V souladu s článkem 9 Smlouvy o fungování EU by měl ESF přihlížet k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví.
(3)
Evropská rada na svém zasedání dne 17. června 2010 vyzvala k tomu, aby všechny společné politiky, včetně politiky soudržnosti, podpořily strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, (dále jen „strategie Evropa 2020“). Aby se zajistilo plné sladění ESF s cíli této strategie, zejména pokud jde o zaměstnanost, vzdělávání, odborné vzdělávání a boj proti sociálnímu vyloučení, chudobě a diskriminaci, měl by ESF podporovat členské státy s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijímanými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni k národním programům reforem podloženým národními strategiemi zaměstnanosti, zprávám o vnitrostátní sociální situaci, národním strategiím pro integraci Romů a národním strategiím týkajícím se osob se zdravotním postižením. ESF by měl rovněž přispět k příslušným aspektům provádění stěžejních iniciativ, zejména pokud jde o „Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa“, „Mládež v pohybu“ a „Evropskou platformu pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení“. Měl by rovněž podpořit příslušné činnosti v rámci iniciativy „Digitální agenda“ a iniciativy „Unie inovací“.
(4)
Unie se nyní potýká se strukturálními problémy vyplývajícími z hospodářské globalizace, z technologických změn a stárnutí pracovní síly a se stále častějšími nedostatky, pokud jde o dovednosti a pracovní síly v některých odvětvích a regionech. Tyto problémy se ještě zhoršily kvůli současné hospodářské a finanční krizi, jejímž důsledkem je zvýšená míra nezaměstnanosti zasahující zejména mladé lidi a jiné znevýhodněné skupiny, například migranty a menšiny.
(5)
Cílem ESF by měla být podpora zaměstnanosti, zlepšování přístupu na trh práce, přičemž musí být věnována zvláštní pozornost osobám nejvíce vzdáleným trhu práce a podpora dobrovolné mobility pracovníků. ESF by měl rovněž podporovat aktivní a zdravé stárnutí, a to i prostřednictvím inovativních forem organizace práce, kladením důrazu na zdraví a bezpečnost na pracovišti a zvyšováním zaměstnatelnosti. ESF by měl přispívat k lepšímu fungování trhů práce tím, že zlepší nadnárodní geografickou mobilitu pracovníků, a zejména by měl podporovat činnosti sítě EURES (činnosti Evropské služby zaměstnanosti), pokud jde o přijímání zaměstnanců a související informace, poradenské a konzultační služby na vnitrostátní i přeshraniční úrovni. Operace financované ESF by měly být v souladu s čl. 5 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie, který stanoví, že se od nikoho nesmí vyžadovat, aby vykonával nucené nebo povinné práce.
(6)
ESF by měl rovněž podporovat sociální začlenění a předcházet chudobě a bojovat s ní s cílem přerušit koloběh znevýhodnění napříč generacemi, což znamená, že je třeba mobilizovat široký rejstřík politik zaměřených na nejvíce znevýhodněné osoby bez ohledu na jejich věk, včetně dětí, chudých pracujících a starších žen. Je třeba věnovat pozornost zapojení osob žádajících o azyl a uprchlíků. ESF lze využít k posílení přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám obecného zájmu, zejména v oblasti zdravotní péče, služeb v oblasti zaměstnanosti a odborné přípravy, služeb pro osoby bez domova, mimoškolní péče, služeb v oblasti péče o děti a dlouhodobé péče. Služby, kterým je poskytována podpora, mohou být veřejného, soukromého nebo komunitního charakteru a mohou je poskytovat různé druhy poskytovatelů, tedy veřejná správa, soukromé společnosti, sociální podniky či nevládní organizace.
(7)
ESF by se měl zaměřit na řešení problematiky předčasného ukončení školní docházky, podporu rovného přístupu ke kvalitnímu vzdělání, investování do odborného vzdělávání a přípravy, zlepšení relevantnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy na trhu práce a podporu celoživotního učení, včetně formálního a neformálního způsobu učení.
(8)
Za účelem posílení hospodářského růstu a zvýšení počtu pracovních příležitostí by se kromě těchto priorit v méně rozvinutých regionech a členských státech měla zlepšit efektivnost veřejné správy na celostátní i regionální úrovni a rovněž její schopnost fungovat na bázi spoluúčasti. Měla by se posílit institucionální kapacita zúčastněných stran, včetně nevládních organizací, které provádějí politiky zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociální politiky, a to včetně oblasti boje proti diskriminaci.
(9)
Podpora v rámci investic do „komunitně vedeného místního rozvoje“ může přispět k plnění všech tematických cílů stanovených v tomto nařízení. Strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporované z ESF by měly být inkluzivní ve vztahu ke znevýhodněným osobám žijícím na daném území, a to jak pokud jde o správu místních akčních skupin, tak pokud jde o obsah těchto strategií.
(10)
Zároveň je nezbytné podpořit rozvoj a konkurenceschopnost unijních mikropodniků a malých a středních podniků a zajistit, aby se lidé s pomocí vhodných dovedností získaných díky celoživotnímu učení dokázali přizpůsobit novým podmínkám, jako je přechod na znalostní ekonomiku, digitální agenda a přechod na nízkouhlíkové hospodářství účinněji využívající energie. Tím, že se ESF bude snažit dosáhnout svých hlavních tematických cílů, by měl přispět k řešení těchto problémů. V této souvislosti by měl ESF podporovat přechod pracovních sil z oblasti vzdělávání do zaměstnání, na ekologičtější dovednosti a pracovní místa a měl by řešit nedostatek dovedností, a to i v odvětvích účinného využívání energie, obnovitelných zdrojů energie a udržitelné dopravy. ESF by měl rovněž přispívat ke kulturním a tvůrčím dovednostem. Sociokulturní, tvůrčí a kulturní odvětví mají nepřímý význam pro plnění cílů ESF; jejich potenciál by měl být proto lépe začleněn do projektů a programování ESF.
(11)
Vzhledem k přetrvávající potřebě bojovat proti nezaměstnanosti mladých v celé Unii by v jejích nejvíce postižených regionech měla být zahájena Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Tato iniciativa by měla v těchto regionech podporovat mladé lidi, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání ani v profesní přípravě, kteří jsou nezaměstnaní či neaktivní tím, že podpoří a urychlí provádění opatření finančně podporovaných z ESF. Navíc by v nejvíce postižených regionech k investicím z ESF měly být přiděleny dodatečné prostředky právě pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Iniciativa by tím, že se zaměřuje spíše na jednotlivé osoby než na struktury, měla doplňovat další opatření ESF a vnitrostátní opatření ve prospěch mladých lidí, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání ani v profesní přípravě, a to i prostřednictvím provádění záruky pro mladé lidi v souladu s doporučením Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruky pro mladé lidi (4), která stanoví, že by mladí lidé do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělání, měli obdržet kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo výcviku. Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí může rovněž podporovat opatření na potírání předčasného ukončení školní docházky. Přístup k sociálním dávkám pro mladou osobu nebo její rodinu či závislé osoby by neměl být podmíněn zapojením této mladé osoby do Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
(12)
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí by měla být plně začleněna do programování ESF, avšak ve vhodných případech by měla být stanovena zvláštní ustanovení týkající se iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí s cílem dosáhnout jejích cílů. Je nutné zjednodušit a usnadnit provádění této iniciativy, zejména pokud jde o ustanovení týkající se finančního řízení a opatření související s tematickým zaměřením. S cílem zajistit, aby výsledky uvedené iniciativy byly jednoznačně viditelné a došlo k jejich sdělení, je třeba, aby byla stanovena konkrétní opatření týkající se monitorování, hodnocení, informování a zveřejňování. Do diskusí monitorovacích výborů týkajících se přípravy a provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí včetně jejího hodnocení by měly být zapojeny mládežnické organizace.
(13)
ESF by měl přispět ke strategii Evropa 2020 tím, že více soustředí svou podporu na priority Unie. Minimální podíl financování kohezní politiky pro ESF je stanoven v souladu s čl. 92 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013. ESF by zejména měl více podporovat boj proti sociálnímu vyloučení a chudobě, a to prostřednictvím minimálních účelově vyčleněných přídělů ve výši 20 % celkových zdrojů ESF pro jednotlivé členské státy. Volba a počet investičních priorit pro podporu z ESF by se měly rovněž omezit v závislosti na úrovni rozvoje podporovaných regionů.
(14)
Aby se zajistilo důkladnější monitorování a hodnocení výsledků dosažených na úrovni Unie prostřednictvím opatření podporovaných z ESF, měl by být v tomto nařízení stanoven společný soubor ukazatelů výstupů a výsledků. Tyto ukazatele by měly odpovídat investičním prioritám a druhu podporovaného opatření v souladu s tímto nařízením a příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Tyto ukazatele by měly být případně doplněny ukazateli výsledků nebo výstupů specifickými pro jednotlivé programy.
(15)
Členské státy jsou povzbuzovány, aby podávaly zprávy o vlivu investic ESF na rovné příležitosti, rovný přístup a integraci marginalizovaných skupin v operačních programech.
(16)
S ohledem na požadavky, které se týkají ochrany údajů, spojených se sběrem a uchováváním citlivých údajů o účastnících by členské státy a Komise měly provádět pravidelné hodnocení účinnosti a dopadu podpory ESF, pokud jde o podporu sociálního začleňování a boj proti chudobě, zejména v souvislosti se znevýhodněnými osobami, jako jsou Romové. Členské státy jsou povzbuzovány k tomu, aby o iniciativách financovaných z ESF podávaly informace ve svých zprávách o vnitrostátní sociální situaci přiložených k národním programům reforem, zejména pokud jde o marginalizované komunity, jako jsou Romové a migranti.
(17)
Účinné a účelné provádění činností podporovaných z ESF závisí na řádné správě věcí veřejných a na partnerství mezi všemi příslušnými územními a socioekonomickými činiteli, přičemž je třeba zohlednit subjekty působící na regionální a místní úrovni, zejména zastřešující sdružení zastupující místní a regionální orgány, organizované občanské společnosti a hospodářské a zejména sociální partnery a nevládní organizace. Proto je nutné, aby členské státy zajistily účast sociálních partnerů a nevládních organizací na strategickém řízení ESF, a to od fáze formulování operačních programů až po fázi provádění a hodnocení výsledků ESF.
(18)
Členské státy a Komise by měly zajistit, aby provádění priorit financovaných z ESF přispělo k podpoře rovnosti žen a mužů v souladu s článkem 8 Smlouvy o fungování EU. Z hodnocení vyplynulo, že včasné a důsledné zohlednění cílů týkajících se rovnosti mužů a žen ve všech dimenzích a ve všech fázích přípravy, monitorování, provádění a hodnocení operačních programů je velmi důležité a že je zároveň třeba zajistit, aby byla přijata konkrétní opatření na podporu rovnosti žen a mužů, ekonomické nezávislosti žen, zlepšování vzdělání a dovedností a znovuzačlenění žen, které se staly obětí násilí, na trh práce a do společnosti.
(19)
V souladu s článkem 10 Smlouvy o fungování EU by provádění priorit financovaných z ESF mělo přispět k boji proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, a to tím, že osobám čelícím vícero formám diskriminace bude věnována zvláštní pozornost. Diskriminace na základě pohlaví by měla být chápána v širším slova smyslu, aby zahrnovala i jiné aspekty související s genderem v souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie. Prováděním priorit financovaných z ESF by se mělo přispět k podpoře rovných příležitostí. ESF by měl podporovat plnění povinností Unie vyplývajících z Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, mimo jiné pokud jde o vzdělání, zaměstnání a přístupnost. ESF by měl také napomoci přechodu z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči. ESF by neměl podporovat žádnou činnost, která přispívá k segregaci nebo sociálnímu vyloučení.
(20)
Podpora sociálních inovací přispívá k tvorbě politik, které budou lépe reagovat na sociální změny. ESF by měl podporovat inovativní sociální podniky a podnikatele, jakož i inovativní projekty nevládních organizací a dalších subjektů v rámci sociálního hospodářství. Pro účinnost takových politik má zásadní význam zejména zkoušení a hodnocení inovativních řešení před jejich rozšířením, a proto si zaslouží zvláštní podporu z ESF. Inovativní řešení by mohla zahrnovat rozvoj sociálních měřítek, jako je například sociální označování, prokáží-li svoji účinnost.
(21)
Významnou přidanou hodnotu představuje nadnárodní spolupráce a proto by měla být podporována všemi členskými státy s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy je třeba zohlednit zásadu proporcionality. Je rovněž nezbytné posílit úlohu Komise při usnadňování výměny zkušeností a koordinaci provádění příslušných iniciativ.
(22)
S cílem posilovat integrovaný a celostní přístup k zaměstnanosti a sociálnímu začleňování by měl ESF podporovat partnerství fungující napříč odvětvími a na územním základě.
(23)
K provádění strategie Evropa 2020 a dosažení jejích hlavních cílů by měla přispět mobilizace zúčastněných stran na regionální a místní úrovni. Lze použít a podporovat územní pakty, místní iniciativy pro zaměstnanost a sociální začleňování, udržitelné a inkluzivní strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech a strategie udržitelného rozvoje měst, aby se do přípravy a provádění operačních programů aktivněji zapojily regionální a místní orgány, města, sociální partneři a nevládní organizace.
(24)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být stanovena na vnitrostátní úrovni s některými výjimkami, pro něž je nutné určit specifická ustanovení, pokud jde o ESF.
(25)
Aby se zjednodušilo používání ESF a snížilo riziko chybovosti, a s ohledem na zvláštní charakteristiky operací podporovaných z ESF je vhodné přijmout ustanovení, která doplní nařízení (EU) č. 1303/2013 pokud jde o způsobilost výdajů.
(26)
Využívání standardních stupnic jednotkových nákladů, paušálních částek a paušálních sazeb by mělo vést ke zjednodušení pro příjemce a mělo by snížit administrativní zátěž všech projektových partnerů ESF.
(27)
Je důležité zajistit řádnou finanční správu každého operačního programu a jeho provádění co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem. Členské státy by měly upustit od zavádění dalších pravidel, která příjemcům znesnadňují využívání prostředků.
(28)
Členské státy a regiony by měly být motivovány k využívání ESF prostřednictvím finančních nástrojů, aby podporovaly například studenty, tvorbu pracovních míst, mobilitu pracovníků, sociální začleňování a sociální podnikání.
(29)
ESF by měl doplňovat jiné programy Unie a mezi ESF a jinými finančními nástroji Unie by se měla vytvářet úzká součinnost.
(30)
Investice do lidského kapitálu představují základní prostředek pro zajištění mezinárodní konkurenceschopnosti Unie a trvalého rozmachu jejího hospodářství. Žádný druh investice nemůže vést ke strukturálním reformám, aniž by byl doprovázen soudržnou strategií zaměřenou na rozvoj lidského kapitálu, která zabezpečí růst. Z tohoto důvodu je zapotřebí dbát na to, aby po programové období 2014-2020 finanční zdroje, které jsou určeny na zlepšování dovedností a zvyšování zaměstnanosti, umožňovaly provádět činnosti v odpovídajícím rozsahu.
(31)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, aby mohla vymezit standardní stupnici jednotkových nákladů a paušální částky a jejich maximální výši podle různých typů operací. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(32)
Komisi by měl být při správě ESF nápomocen výbor uvedený v článku 163 Smlouvy o fungování EU.
(33)
Jelikož se tímto nařízením nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 (5), mělo by být uvedené nařízení zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly na takovou pomoc nebo dotyčné operace vztahovat i po 31. prosinci 2013 až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 by měly zůstat v platnosti,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví úlohu Evropského sociálního fondu (ESF), včetně iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, rozsah jeho podpory, zvláštní ustanovení a druhy výdajů způsobilých pro poskytnutí pomoci.
Článek 2
Úloha
1. ESF podporuje vysokou úroveň zaměstnanosti a kvalitu pracovních míst, zlepšuje přístup na trh práce, podporuje geografickou a profesní mobilitu pracovníků a usnadňuje jejich přizpůsobování se průmyslovým změnám a změnám ve výrobním systému nutným z hlediska udržitelného rozvoje, přispívá k vysoké úrovni vzdělávání a odborné přípravy pro všechny a usnadňuje mladým lidem přechod od vzdělávání k zaměstnání, bojuje proti chudobě, zlepšuje sociální začleňování a podporuje rovnost mužů a žen, nediskriminaci a rovné příležitosti, a tím přispívá k plnění priorit Unie, pokud jde o posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti.
2. ESF plní úlohu stanovenou v odstavci 1 tím, že podporuje členské státy při dosahování priorit a hlavních cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) a poskytuje jim dostatečnou flexibilitu k řešení jejich specifických problémů s ohledem na dosažení cílů strategie Evropa 2020. ESF podporuje tvorbu a provádění politik a činností souvisejících s jeho úlohou s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijatými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni, k národním programům reforem a k dalším relevantním vnitrostátním strategiím a zprávám.
3. Z ESF by měli mít prospěch lidé, včetně znevýhodněných osob, jako jsou dlouhodobě nezaměstnaní, lidé se zdravotním postižením, migranti, národnostní menšiny, marginalizované komunity a lidé všech věkových skupin, kteří čelí chudobě a sociálnímu vyloučení. ESF rovněž podporuje pracovníky, podniky, včetně subjektů sociální ekonomiky, a podnikatele a také systémy a struktury, aby se snáze přizpůsobily novým problémům, aby se mimo jiné zmírnila nerovnováha v nabídce a poptávce po dovednostech a aby se podpořila řádná správa, sociální pokrok, a provádění reforem, zejména v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociálních politik.
Článek 3
Rozsah pomoci
1. Podle tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 8, 9, 10, 11 nařízení (EU) č. 1303/2013, které odpovídají písmenům a), b), c) a d) tohoto odstavce, a v souladu se svou úlohou podporuje ESF tyto investiční priority:
a)
v rámci tematického cíle „podpora udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a mobility pracovníků“:
i)
přístup k zaměstnání pro osoby hledající zaměstnání a neaktivní osoby, včetně dlouhodobě nezaměstnaných a osob vzdálených trhu práce, také prostřednictvím místních iniciativ na podporu zaměstnanosti a mobility pracovníků;
ii)
trvalé začlenění mladých lidí na trh práce, mimo jiné pomocí „záruky pro mladé lidi”, a to zejména těch, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání nebo v profesní přípravě, včetně těch mladých lidí, kterým hrozí sociální vyloučení, a mladých lidí z marginalizovaných komunit;
iii)
samostatná výdělečná činnost, podnikání a zakládání firem včetně inovativních mikropodniků a malých a středních podniků;
iv)
rovnost žen a mužů ve všech oblastech, a to i pokud jde o přístup k zaměstnání a kariérní postup, sladění pracovního a soukromého života a podpora stejné odměny za stejnou práci;
v)
pomoc pracovníkům, podnikům a podnikatelům přizpůsobovat se změnám;
vi)
aktivní a zdravé stárnutí;
vii)
modernizace institucí trhu práce, jako jsou veřejné a soukromé služby zaměstnanosti a přispívání k adaptaci na potřeby trhu práce, včetně prostřednictvím opatření pro zlepšení nadnárodní mobility pracovníků a programů mobility a lepší spolupráce mezi institucemi a příslušnými zúčastněnými stranami;
b)
v rámci tematické cíle Podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci:
i)
aktivní začleňování, včetně začleňování s ohledem na podporu rovných příležitostí a aktivní účast a zlepšení zaměstnatelnosti;
ii)
socioekonomická integrace marginalizovaných komunit, jako jsou Romové;
iii)
boj proti všem formám diskriminace a prosazování rovných příležitostí;
iv)
zlepšování přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám, včetně zdravotnictví a sociálních služeb obecného zájmu;
v)
podpora sociálního podnikání a profesního začlenění do sociálních podniků a sociální a solidární ekonomiky, s cílem usnadnit přístup k zaměstnání;
vi)
strategie komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
v rámci tematického cíle „investice do vzdělávání, školení, odborné přípravy, dovedností a celoživotního učení“:
i)
omezování a prevence předčasného ukončování školní docházky a podpora rovného přístupu ke kvalitním programům předškolního rozvoje, k primárnímu a sekundárnímu vzdělávání, možnostem formálního a neformálního vzdělávání, které umožňuje zpětné začlenění do procesu vzdělávání a odborné přípravy;
ii)
zlepšování kvality a účinnosti a přístupu k terciárnímu a rovnocennému vzdělávání, zejména v případě znevýhodněných skupin, aby se zvýšila účast a úrovně dosaženého vzdělání;
iii)
zajišťování rovného přístupu k celoživotnímu učení pro všechny věkové skupiny ve formální i neformální podobě, zdokonalování znalostí, dovedností a schopností pracovníků a prosazování flexibilních metod učení, a to i prostřednictvím kariérního poradenství a validace získaných dovedností;
iv)
zvyšování významu systémů vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce, usnadňování přechodu od vzdělávání k zaměstnání, upevňování systémů odborné přípravy a vzdělávání, zvyšování jejich kvality, a to i prostřednictvím mechanismů pro rozpoznávání schopností, uzpůsobení osnov a vytvoření a rozvoje učebních systémů zaměřených na praxi, a to i v rámci duálního vzdělávání a učňovské přípravy;
d)
v rámci tematického cíle „posilování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných stran a efektivní veřejné správy“:
i)
investice do institucionální kapacity a efektivnosti veřejné správy a veřejných služeb na celostátní, regionální a místní úrovni za účelem reforem, zlepšování právní úpravy a řádné správy.
Tato investiční priorita je použitelná pouze v členských státech způsobilých pro podporu z Fondu soudržnosti nebo v členských státech, které mají jeden nebo více regionů úrovně NUTS 2 uvedených v čl. 90 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013;
ii)
vytváření kapacit v případě všech zúčastněných stran, které provádějí politiky vzdělávání, celoživotního učení, odborné přípravy a zaměstnanosti a sociální politiky, a to i prostřednictvím odvětvových a územních paktů za účelem podnícení reforem na celostátní, regionální a místní úrovni.
2. Prostřednictvím investičních priorit uvedených v odstavci 1 přispěje ESF rovněž k tematickým cílům uvedeným v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to zejména prostřednictvím:
a)
podpory přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude účinně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí, prostřednictvím zlepšení systémů vzdělávání a odborné přípravy nezbytných k přizpůsobení dovedností a kvalifikací, zvyšování kvalifikace pracovníků a vytváření nových pracovních míst v odvětvích souvisejících se životním prostředím a energií;
b)
zlepšení dostupnosti, využití a kvality informačních a komunikačních technologií prostřednictvím rozvíjení počítačové gramotnosti a elektronického učení a investic do začleňování občanů do informační společnosti (e-inclusion), elektronických dovedností a souvisejících podnikatelských dovedností;
c)
posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací prostřednictvím postgraduálního studia a podnikatelských dovedností, odborné přípravy výzkumných pracovníků, vytváření sítí a partnerství mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými a technologickými středisky a podniky;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a dlouhodobé udržitelnosti malých a středních podniků tím, že se podpoří přizpůsobivost podniků, řídících a ostatních pracovníků, zvýší se investice do lidského kapitálu a podpoří prakticky zaměřené instituce odborného vzdělávání.
Článek 4
Provázanost a tematické zaměření
1. Členské státy zajistí, aby strategie a činnosti vymezené v operačních programech byly provázány a řešily problémy vymezené v jejich národních programech reforem a případně i v dalších vnitrostátních strategiích zaměřených na boj proti nezaměstnanosti, chudobě a sociálnímu vyloučení, a rovněž v příslušných doporučeních Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, aby přispěly k dosažení hlavních cílů strategie Evropa 2020 týkajících se zaměstnanosti, vzdělávání a zmírňování chudoby.
2. Nejméně 20 % celkových zdrojů ESF v každém členském státě je přiděleno na tematický cíl „podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci“ stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 9 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Členské státy usilují o tematické zaměření na základě těchto podmínek:
a)
u více rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 80 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
b)
u přechodných regionů členské státy soustředí nejméně 70 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
c)
u méně rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 60 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1.
4. Prioritní osy uvedené v čl. 11 odst. 1 jsou z výpočtu procentních podílů uvedených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku vyjmuty.
Článek 5
Ukazatele
1. Společné ukazatele výstupů a výsledků stanovené v příloze I tohoto nařízení a případně i specifické ukazatele pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4 a čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013. Všechny společné ukazatele výstupů a výsledků se uvádějí u všech investičních priorit. Ukazatele výsledků stanovené v příloze II tohoto nařízení se vykazují v souladu s odstavcem 2 tohoto článku. Je-li to možné, uvádějí se údaje odděleně pro muže a ženy.
U společných ukazatelů výstupů a ukazatelů výstupů specifických pro jednotlivé programy se ukazatele výchozí hodnoty nastaví na nulu. Pokud je to z hlediska povahy podporovaných operací relevantní, nastaví se souhrnné kvantifikované cílové hodnoty těchto ukazatelů pro rok 2023. Ukazatele výstupů jsou vyjádřeny v absolutních číslech.
U společných ukazatelů výsledků a ukazatelů výsledků specifických pro jednotlivé programy, u nichž byla souhrnná kvantifikované cílová hodnota nastavena pro rok 2023, se ukazatele výchozí hodnoty stanoví na základě nejnovějších dostupných údajů nebo jiných relevantních zdrojů informací. Ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a související cíle lze vyjádřit kvantitativně nebo kvalitativně.
2 Kromě ukazatelů zmiňovaných v odstavci 1 se ukazatele výsledků uvedené v příloze II tohoto nařízení použijí na všechny operace podporované v rámci investiční priority podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) pro účely provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Všechny ukazatele stanovené v příloze II tohoto nařízení jsou spojeny se souhrnnou kvantifikovanou cílovou hodnotou pro rok 2023 a s výchozí hodnotou.
3. Spolu s výroční zprávou o provádění předloží řídicí orgán elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu, roztříděné podle investičních priorit. Tyto údaje se předkládají pro kategorie intervencí uvedených v čl. 96 odst. 2 písm. b) bodu vi) nařízení (EU) č. 1303/2013 a ukazatelů výstupů a výsledků. Odchylně od čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 se údaje předkládané pro ukazatele výstupů a výsledků týkají hodnot u částečně nebo plně provedených operací.
KAPITOLA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PROGRAMOVÁNÍ A PROVÁDĚNÍ OPERAČNÍCH PROGRAMŮ
Článek 6
Zapojení partnerů
1. Účast partnerů na provádění operačních programů, jak je uvedena v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, může mít formu globálních grantů podle definice v čl. 123 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. V takovém případě je v operačním programu označena ta část programu, které se globální grant týká, včetně příslušného orientačního finančního přídělu z každé prioritní osy.
2. Aby se podpořila přiměřená účast sociálních partnerů na činnostech podporovaných ESF, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 90 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF podle potřeby přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit, a sice formou odborné přípravy, opatření na vytváření sítí a posílení sociálního dialogu, a na činnosti prováděné sociálními partnery společně.
3. Aby se podpořila přiměřená účast nevládních organizací na činnostech podporovaných ESF a jejich přístup k nim, zejména v oblastech sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 82 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit pro nevládní organizace.
Článek 7
Podpora rovnosti žen a mužů
Členské státy a Komise podporují rovnost žen a mužů prostřednictvím zohledňování rovnosti pohlaví podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, a to v průběhu přípravy, provádění, monitorování a vyhodnocování operačních programů. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní cílená opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě iv) tohoto nařízení, za účelem zvýšení udržitelné zaměstnanosti žen a udržitelného postupu žen v zaměstnání, a tím i za účelem boje proti feminizaci chudoby, snížení segregace podle pohlaví a boje proti genderovým stereotypům na trhu práce a v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, za účelem podpory sladění pracovního a soukromého života jako možnosti pro všechny, jakož i za účelem rovného rozdělení odpovědnosti za péči mezi ženy a muže.
Článek 8
Podpora rovných příležitostí a nediskriminace
Členské státy a Komise podporují rovné příležitosti pro všechny, bez diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, prostřednictvím prosazování zásady nediskriminace podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. b) bodě iii) tohoto nařízení. Taková opatření jsou zaměřena na boj proti všem formám diskriminace a na zajištění lepšího přístupu pro osoby se zdravotním postižením, aby se lépe integrovaly v oblasti zaměstnání, vzdělávání a odborné přípravy, a tím se zlepšilo jejich sociální začlenění, snížily nerovnosti, pokud jde o úroveň dosaženého vzdělání a zdravotní stav, a zjednodušil přechod z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči, a to zejména pokud jde o osoby, které se potýkají s vícero formami diskriminace.
Článek 9
Sociální inovace
1. ESF podporuje sociální inovace ve všech oblastech spadajících do jeho působnosti podle definice v článku 3 tohoto nařízení, zejména s cílem zkoušet a vyhodnocovat na místní či regionální úrovni inovativní řešení, která vyžadují sociální potřeby, a rozšiřovat je, a to ve spolupráci s příslušnými partnery a zejména se sociálními partnery.
2. Členské státy určí ve svých operačních programech oblasti pro sociální inovace, které odpovídají konkrétním potřebám těchto členských států, nebo tak učiní v pozdější fázi provádění.
3. Komise usnadňuje vytváření kapacit pro sociální inovace, zejména podporou vzájemného učení, zřizováním sítí a šířením a prosazováním osvědčených postupů a metodologií.
Článek 10
Nadnárodní spolupráce
1. Členské státy podporují nadnárodní spolupráci s cílem propagovat vzájemné učení, a tím zvyšují účinnost politik podporovaných z ESF. Nadnárodní spolupráce zahrnuje partnery alespoň ze dvou členských států.
2. Odchylně od odstavce 1 se mohou členské státy s jedním operačním programem podporovaným z ESF nebo s jedním operačním programem financovaným z několika fondů v řádně odůvodněných případech a s přihlédnutím k zásadě proporcionality, výjimečně rozhodnout, že nebudou nadnárodní spolupráci podporovat.
3. Členské státy ve spolupráci s příslušnými partnery si mohou samy zvolit téma nadnárodní spolupráce ze seznamu společných témat navrženého Komisí a přijatého výborem uvedeným v článku 25 nebo zvolit jiné téma odpovídající jejich konkrétním potřebám.
4. Komise usnadňuje nadnárodní spolupráci v případě seznamu společných témat uvedeného v odstavci 3 a, je-li to vhodné, i v případě jiných témat zvolených členskými státy prostřednictvím vzájemného učení a koordinovaných nebo společných činností. Komise jedná zejména na úrovni platformy EU, aby zjednodušila zakládání nadnárodních partnerství, výměnu informací, vytváření kapacit a sítí a rovněž využívání příslušných výstupů a jejich šíření. Kromě toho Komise vytvoří koordinovaný rámec provádění, včetně společných kritérií způsobilosti, typů a načasování činností a společných metodologických přístupů k monitorování a hodnocení, aby se nadnárodní spolupráce zjednodušila.
Článek 11
Zvláštní ustanovení fondu týkající se operačních programů
1. Odchylně od čl. 96 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, mohou operační programy stanovit prioritní osy pro provádění sociálních inovací a nadnárodní spolupráce uvedených v článcích 9 a 10 tohoto nařízení.
2. Odchylně od čl. 120 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 se maximální míra spolufinancování pro určitou prioritní osu zvýší o deset procentních bodů, ale nepřesáhne 100 %, pokud je celá prioritní osa zaměřena na sociální inovace nebo nadnárodní spolupráci nebo jejich kombinaci.
3. Kromě ustanovení čl. 96 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví operační programy i příspěvek plánovaných činností podporovaných z ESF na:
a)
tematické cíle uvedené v čl. 9 prvním pododstavci bodech. 1 až 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, případně podle prioritních os;
b)
sociální inovace a nadnárodní spolupráci uvedené v článcích 9 a 10 tohoto nařízení, pokud se na ně nevztahuje specifická prioritní osa.
Článek 12
Zvláštní ustanovení pro území se zvláštní charakteristikou
1. ESF může podporovat strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech podle článků 32, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1303/2013, územní pakty a místní iniciativy na podporu zaměstnanosti, včetně zaměstnanosti mladých lidí, vzdělávání a sociálního začleňování a rovněž integrované územní investice podle článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Coby doplněk intervencí EFRR podle článku 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6) může ESF podporovat udržitelný rozvoj měst prostřednictvím strategií vymezujících integrované činnosti pro řešení ekonomických a sociálních problémů, které postihují městská prostředí, a problémů souvisejících s životním prostředím, které určily členské státy na základě zásad stanovených v příslušných dohodách o partnerství.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO FINANČNÍ ŘÍZENÍ
Článek 13
Způsobilost výdajů
1. Evropský sociální fond poskytuje podporu pro způsobilé výdaje, které mohou podle čl. 120 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, zahrnovat jakékoli finanční zdroje, jimiž kolektivně přispívají zaměstnavatelé a pracovníci.
2. ESF může poskytovat podporu pro výdaje vynaložené na operace, které se provádějí mimo programovou oblast, ale v rámci Unie, pokud jsou splněny tyto dvě podmínky:
a)
operace je prospěšná pro programovou oblast;
b)
povinnosti orgánů odpovědných za operační program, pokud jde o řízení, kontrolu a audit operace, jsou plněny orgány odpovědnými za operační program, v rámci nějž je operace podporována, nebo uzavřou smlouvu s orgány v členském státě, ve kterém se operace provádí, pokud jsou v tomto členském státě splněny povinnosti související s řízením, kontrolou a auditem operace.
3. Až do 3 % rozpočtu operačního programu ESF nebo části ESF, z níž je financován operační program využívající několika fondů, jsou výdaje vynaložené mimo Unii, způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud se týkají tematických cílů stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a) a c), a pokud příslušný monitorovací výbor tyto operace nebo příslušný typ operací schválil.
4. Kromě výdajů uvedených v čl. 59 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 není způsobilý pro příspěvek z ESF ani nákup infrastruktury, pozemků a nemovitostí.
5. Věcné příspěvky ve formě dávek nebo platů vyplacené třetí stranou ve prospěch účastníků operace mohou být způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud tyto věcné příspěvky byly vynaloženy v souladu s vnitrostátními pravidly, včetně účetních pravidel, a jejich výše nepřesahuje náklady vynaložené třetí stranou.
Článek 14
Zjednodušené vykazování nákladů
1. Kromě možností uvedených v článku 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, může Komise uhradit náklady zaplacené členskými státy na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek podle definice Komise. Částky vypočítané na tomto základě se považují za veřejnou podporu zaplacenou příjemci a za způsobilé výdaje pro účely použití nařízení (EU) č. 1303/2013.
Pro účely prvního pododstavce se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24, pokud jde o druh zahrnutých operací, definice standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek a jejich maximální výše, které mohou být přizpůsobeny podle platných společně dohodnutých metod, s náležitým ohledem na zkušenosti získané v předchozím programovém období.
Cílem finančních auditů je výlučně ověření toho, že byly splněny podmínky pro úhrady ze strany Komise na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek.
Pokud se použije financování na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek v souladu s prvním pododstavcem, mohou členské státy uplatnit své vlastní účetní postupy na podporu operací. Pro účely tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1303/2013 nepodléhají tyto účetní postupy a výsledné částky auditu ze strany auditního orgánu ani Komise.
2. V souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a odst. 5 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013 lze použít paušální sazbu až do výše 40 % způsobilých přímých nákladů na zaměstnance za účelem pokrytí zbývajících nákladů na operaci, aniž by se na členském státu požadovalo, aby provedl výpočty ke stanovení použitelné sazby.
3. Kromě metod stanovených v čl. 67 odst. 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, u nichž podpora z veřejných zdrojů na granty a návratnou pomoc nepřesahuje 100 000 EUR, lze částky podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 stanovit v jednotlivých případech odkazem na návrh rozpočtu předem schválený řídicím orgánem.
4. Aniž je dotčen čl. 57 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, mají granty a vratná pomoc, u nichž podpora z veřejných zdrojů nepřesahuje 50 000 EUR, formu standardních stupnic jednotkových nákladů nebo paušálních částek v souladu s odstavcem 1 tohoto článku nebo s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo formu paušálních sazeb v souladu s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, s výjimkou operací, které jsou podporovány v rámci režimu státní podpory. Pokud se použije financování paušální sazbou, mohou být kategorie nákladů použitých na výpočet sazby proplaceny v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 15
Finanční nástroje
Podle článku 37 nařízení (EU) č. 1303/2013 může ESF podporovat činnosti a politiky spadající do jeho působnosti prostřednictvím finančních nástrojů, včetně mikroúvěrů a záručních fondů.
KAPITOLA IV
INICIATIVA NA PODPORU ZAMĚSTNANOSTI MLADÝCH LIDÍ
Článek 16
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí
Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých lidí se podpoří boj proti nezaměstnanosti mladých lidí ve způsobilých regionech Unie prostřednictvím podpory opatření podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) tohoto nařízení. Cílovou skupinou iniciativy jsou mladí lidé mladší 25 let, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání nebo v profesní přípravě, žijící ve způsobilých regionech, kteří jsou nezaměstnaní nebo neaktivní (včetně dlouhodobě nezaměstnaných) nezávisle na tom, zda jsou hlášeni na úřadu práce jako žadatelé o práci či nikoli. Členské státy mohou dobrovolně rozhodnout, že tuto cílovou skupinu rozšíří na mladé lidi do 30 let.
Pro účely Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí na období 2014-2015 se „způsobilými regiony“ rozumí ty regiony úrovně NUTS 2, v nichž byla nezaměstnanost mladých lidí ve věku 15 až 24 let v roce 2012 vyšší než 25 %, a v případě členských států, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 vzrostla o více než 30 %, se jimi rozumí regiony úrovně NUTS 2, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 přesahovala 20 %.
Zdroje určené na iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí mohou být na období let 2016 až 2020 v rámci rozpočtového procesu navýšeny v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 1311/2013 K určení regionů, které jsou způsobilé pro využití Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí v období let 2016-2020, se odkaz na údaje z roku 2012 uvedené v druhém pododstavci považuje za odkaz na poslední dostupné roční údaje. Při rozčleňování dodatečných zdrojů podle jednotlivých členských států se postupuje stejně jako při původním přidělení zdrojů v souladu s přílohou VIII nařízení (EU) č. 1303/2013.
Členský stát se po dohodě s Komisí může rozhodnout přidělit omezenou částku, jež nepřesahuje 10 % finančních prostředků v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, těm mladým lidem, kteří žijí v subregionech s vysokou mírou nezaměstnanosti mladých, jež nespadají do způsobilých regionů NUTS 2.
Článek 17
Tématické zaměření
Zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se při výpočtu tematického zaměření podle článku 4 nezohlední.
Článek 18
Programování
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí je zahrnuta do programování ESF podle článku 96 nařízení (EU) č. 1303/2013. Členské státy v případě potřeby stanoví opatření ohledně programování pro tuto iniciativu v jejich dohodě o partnerství a v jejich operačním programu.
Programová opatření mohou mít jednu nebo více z těchto forem:
a)
specifický operační program;
b)
specifická prioritní osa v rámci operačního programu;
c)
část jedné nebo více prioritních os.
Články 9 a 10 tohoto nařízení se použijí také na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 19
Monitorování a hodnocení
1. Kromě úkolů monitorovacího výboru stanovených v článku 110 nařízení (EU) č. 1303/2013 alespoň jednou ročně monitorovací výbor přezkoumá provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, pokud jde o operační program a pokrok při plnění jejích cílů.
2. Výroční zprávy o provádění a závěrečná zpráva podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahují dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Komise se zúčastní výroční rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
3. Každý rok od dubna roku 2015 předloží řídicí orgán Komisi zároveň s výroční zprávou o provádění podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu nebo její část ve prospěch Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Předkládané údaje o ukazatelích se vztahují k hodnotám pro ukazatele stanovené v přílohách 1 a 2 tohoto nařízení a případně k ukazatelům specifickým pro jednotlivé programy. Týkají se částečně nebo plně provedených operací.
4. Výroční zpráva o provádění podle čl. 50 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo případně zpráva o pokroku uvedená v čl. 111 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výroční zpráva o provádění, jež bude předložena do 31. května 2016, obsahují hlavní zjištění vyplývající z hodnocení podle odstavce 6 tohoto článku: Tyto zprávy rovněž uvádí a hodnotí kvalitu nabídek zaměstnání, které dostávají účastníci této inciativy, včetně znevýhodněných osob, marginalizovaných komunit nebo těch, kteří opustili vzdělávací systém před dosažením kvalifikace. Tyto zprávy rovněž uvádí a posuzují jejich pokrok v dalším vzdělávání, při hledání udržitelného a důstojného pracovního místa nebo při nástupu do učňovské či odborné přípravy.
5. Zpráva o pokroku uvedená v článku 52 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahuje dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a toto provádění hodnotí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 2 uvedeného nařízení a zúčastní se rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
6. Nejméně dvakrát během programového období se provádí hodnocení účinnosti, účelnosti a dopadu kombinované podpory z ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a provádění Záruky pro mladé lidi.
První hodnocení bude provedeno do 31. prosince 2015 a druhé hodnocení do 31. prosince 2018.
Článek 20
Informační a komunikační opatření
1. Příjemci zajistí, aby subjekty, které se na operaci podílí, byly o podpoře v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí prostřednictvím ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí výslovně informovány.
2. Jakýkoli doklad týkající se provádění operace, vydaný pro veřejnost nebo pro účastníky, včetně potvrzení o účasti, nebo jakékoli jiné potvrzení týkající se takové operace obsahuje prohlášení o tom, že operace byla podporována v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 21
Technická pomoc
Členské státy mohou zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí zohlednit ve výpočtu limitu celkové částky finančních prostředků přidělených na technickou pomoc každého členského státu.
Článek 22
Finanční podpora
1. V rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu se stanoví maximální výše podpory ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a příslušné celkové podpory z ESF jako celkové částky a rovněž podle kategorie regionů na každou prioritní osu. Příslušná částka z ESF je nejméně stejně vysoká jako podpora ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí na každou prioritní osu.
2. Na základě částek uvedených v odstavci 1 se v rozhodnutí Komise podle odstavce 1 rovněž stanoví poměr mezi kategoriemi regionů s ohledem na podporu z ESF pro účely každé prioritní osy.
3. Pokud je Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí prováděna podle zvláštní prioritní osy, která se vztahuje na způsobilé regiony více než jedné kategorie, použije se s ohledem na příděl ESF nejvyšší míra spolufinancování.
Na zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se nevztahuje požadavek vnitrostátního spolufinancování.
Celková míra spolufinancování prioritní osy stanovená v rozhodnutí Komise uvedeném v odstavci 1 se vypočítá při zohlednění míry spolufinancování přídělu ESF spolu se zvláštním přídělem pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 23
Finanční řízení
Kromě článku 130 nařízení (EU) č. 1303/2013, Komise při proplácení průběžných plateb a placení konečného zůstatku pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí podle prioritní osy rozdělí prostředky z rozpočtu Unie rovným dílem mezi ESF a zvláštní příděl pro tuto iniciativu. Poté, co budou všechny prostředky ze zvláštních přídělů na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí vyplaceny, přidělí Komise zbývající prostředky z rozpočtu Unie do ESF.
Komise rozdělí prostředky z ESF mezi kategorie regionů podle poměru stanoveného v čl. 22 odst. 2.
KAPITOLA V
PŘENESENÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 14 odst. 1 je svěřena Komisi ode dne 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 14 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 14 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada Komisi před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 25
Výbor podle článku 163 Smlouvy o fungování EU
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor ESF“) zřízený podle článku 163 Smlouvy o fungování EU.
2. Člen Komise pověřený předsednictvím výboru ESF může pověřit výkonem této funkce vyššího úředníka Komise. Sekretariát výboru ESF zajišťuje Komise.
3. Každý členský stát jmenuje jednoho zástupce vlády, jednoho zástupce odborových organizací, jednoho zástupce organizací zaměstnavatelů a jednoho náhradníka v každé kategorii na období nejvýše sedmi let. V případě nepřítomnosti člena má náhradník automaticky právo účastnit se jednání.
4. Výbor EFS zahrnuje jednoho zástupce z každé organizace zastupující odborové organizace a organizace zaměstnavatelů na úrovni Unie.
5. Výbor ESF může pozvat zástupce Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu bez hlasovacího práva, jakož i zástupce příslušných organizací občanské společnosti bez hlasovacího práva na své zasedání, pokud pořad jednání jejich přítomnost vyžaduje.
6. Výbor ESF:
a)
je konzultován ohledně návrhů rozhodnutí Komise týkajících se operačních programů a programování v případě poskytnutí podpory z ESF;
b)
je konzultován ohledně plánovaného využití technické podpory v případě poskytnutí podpory z ESF a dalších otázek t, které mají dopad na provádění strategií týkajících se ESF na úrovni Unie;
c)
schvaluje seznam společných témat nadnárodní spolupráce podle čl. 10 odst. 3.
7. Výbor ESF může vydat stanoviska:
a)
k otázkám souvisejícím s příspěvkem ESF při provádění strategie Evropa 2020;
b)
k otázkám týkajícím se nařízení (EU) č. 1303/2013 pro ESF;
c)
k otázkám týkajícím se ESF, které mu předala Komise a které nejsou uvedeny v odstavci 6.
8. Stanoviska výboru ESF se přijímají absolutní většinou platně odevzdaných hlasů a jsou pro informaci sdělována Evropskému parlamentu. Komise uvědomí výbor ESF, jakým způsobem jeho stanovisko zohlednila.
Článek 26
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž na uvedenou pomoc nebo dotčené operace použijí i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 před 1. lednem 2014 zůstávají v platnosti.
Článek 27
Zrušení
Aniž je dotčen článek 26 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1081/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 28
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem164 Smlouvy o fungování EU.
Článek 29
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013
REGULAMENTUL (UE) NR. 1304/2013 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 17 decembrie 2013
privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 164,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) instituie cadrul în care se înscrie acțiunea Fondului social european (FSE), a Fondului european de dezvoltare regională (FEDR), a Fondului de coeziune, a Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală și a Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime și stabilește, în special, obiectivele tematice, principiile și normele referitoare la programare, monitorizare și evaluare, gestionare și control. Prin urmare, este necesar să se precizeze misiunea și domeniul de aplicare ale FSE, precum și prioritățile de investiții conexe care abordează obiectivele tematice, și să se prevadă dispoziții specifice privind tipurile de activități care pot fi finanțate din FSE.
(2)
FSE ar trebui să îmbunătățească șansele de angajare, să consolideze incluziunea socială, să combată sărăcia, să promoveze educația, competențele și învățarea pe tot parcursul vieții și să dezvolte politici de incluziune activă, cuprinzătoare și sustenabilă în conformitate cu sarcinile care revin FSE prin articolul 162 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), contribuind astfel la coeziunea economică, socială și teritorială, în conformitate cu articolul 174 din TFUE. În conformitate cu articolul 9 din TFUE, FSE ar trebui să țină seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane.
(3)
Consiliul European din 17 iunie 2010 a lansat apelul ca toate politicile comune, inclusiv politica de coeziune, să sprijine Strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii ("strategia Europa 2020"). Pentru a se asigura alinierea deplină a FSE la obiectivele acestei strategii, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, educația, formarea și combaterea excluziunii sociale, a sărăciei și a discriminării, FSE ar trebui să sprijine statele membre ținând seama de orientările integrate relevante și, de recomandările relevante specifice fiecărei țări adoptate în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) și cu articolul 148 alineatul (4) din TFUE, precum și, dacă este cazul la nivel național, de programele naționale de reformă susținute de strategii naționale în materie de ocupare a forței de muncă, rapoarte sociale naționale, strategii naționale de integrare a romilor și strategii naționale în materie de handicap. De asemenea, FSE ar trebui să contribuie la aspectele relevante ale implementării inițiativelor emblematice, în special „Agenda pentru noi competențe și locuri de muncă”„Tineretul în mișcare” și „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale”. Ar trebui, de asemenea, să sprijine activitățile relevante desfășurate în cadrul inițiativelor „O agendă digitală” și „Uniunea inovării”.
(4)
Uniunea se confruntă cu provocări structurale generate de globalizarea economică, schimbările tehnologice, îmbătrânirea crescândă a forței de muncă, precum și de carențele tot mai accentuate în materie de competențe și de forță de muncă în anumite sectoare și regiuni. Provocările au fost agravate de recenta criză economică și financiară, care a determinat creșterea nivelului șomajului, afectând în special tinerii și alte persoane dezavantajate, cum ar fi migranții și minoritățile
(5)
FSE ar trebui să aibă ca obiectiv promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea accesului la piața forțelor de muncă, acordând o atenție deosebită persoanelor cu cele mai puține șanse de acces la piața forțelor de muncă și sprijinirea mobilității voluntare a lucrătorilor. FSE ar trebui să sprijine, de asemenea, îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, inclusiv prin forme inovatoare de organizare a muncii, promovarea sănătății și a siguranței la locul de muncă și crescând șansele de ocupare a unui loc de muncă. Pentru promovarea unei mai bune funcționări a piețelor forțelor de muncă, prin sporirea mobilității geografice transnaționale a lucrătorilor, FSE ar trebui, în special, să sprijine activitățile EURES (activități ale serviciilor europene pentru ocuparea forței de muncă) în ceea ce privește recrutarea și serviciile conexe de informare, consiliere și orientare la nivel național și transfrontalier. Operațiunile finanțate din FSE ar trebui să respecte articolul 5 alineatul (2) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care prevede că nimeni nu poate fi constrâns să efectueze o muncă forțată sau obligatorie.
(6)
FSE ar trebui, de asemenea, să promoveze incluziunea socială și să prevină și să combată sărăcia în vederea ieșirii din cercul vicios al dezavantajării care continuă de la o generație la alta, ceea ce implică mobilizarea unei serii de politici care să vizeze persoanele cele mai dezavantajate, indiferent de vârstă, inclusiv copiii, lucrătorii săraci și femeile mai în vârstă. Ar trebui acordată atenție participării persoanelor care solicită azil și a refugiaților. FSE poate fi utilizat pentru a îmbunătăți accesul la servicii de interes general abordabile, viabile și de înaltă calitate, în special în domeniul asistenței medicale, al serviciilor de ocupare a forței de muncă și de formare, al serviciilor destinate persoanelor fără adăpost, al îngrijirii în afara școlii, al îngrijirii copiilor și al serviciilor de îngrijire pe termen lung. Serviciile sprijinite pot fi publice, private sau comunitare și pot fi prestate de diferite tipuri de furnizori, și anume de administrații publice, întreprinderi private, întreprinderi sociale, organizații neguvernamentale.
(7)
FSE ar trebui să se angajeze să combată abandonul școlar, să promoveze accesul egal la educație de calitate, să investească în educație și formare, să îmbunătățească relevanța pieței forței de muncă a sistemelor de educație și formare profesională și să consolideze învățarea pe tot parcursul vieții, inclusiv parcursurile de învățare formale, nonformale și informale.
(8)
Pe lângă aceste priorități, eficiența administrației publice la nivel național și regional, precum și capacitatea administrației publice de a acționa în mod participativ, ar trebui îmbunătățite în regiunile și statele membre mai puțin dezvoltate, în vederea stimulării creșterii economice și a șanselor de angajare. Capacitatea instituțională a părților interesate, inclusiv a organizațiilor neguvernamentale, care își desfășoară activitatea în domeniul ocupării forței de muncă, al educației, al formării și al politicilor sociale, inclusiv în domeniul combaterii discriminării, ar trebui să fie consolidată.
(9)
Sprijinul în cadrul priorității de investiții „dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității” poate contribui la toate obiectivele tematice stabilite prin prezentul regulament. Strategiile de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității sprijinite de FSE ar trebui să fie favorabile incluziunii persoanelor dezavantajate prezente pe teritoriul respectiv, atât în ceea ce privește guvernanța grupului de acțiune locală, cât și conținutul strategiei.
(10)
În același timp, este esențial să se sprijine dezvoltarea și competitivitatea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii din Uniune și să se asigure că, prin dobândirea de competențe adecvate și prin fructificarea oportunităților de învățare pe tot parcursul vieții, oamenii se pot adapta noilor provocări, cum ar fi trecerea la o economie bazată pe cunoaștere, agenda digitală și tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și mai eficientă din punct de vedere energetic. Prin urmărirea principalelor sale obiectivelor tematice, FSE ar trebui să contribuie la abordarea acestor provocări. În acest context, FSE ar trebui să susțină tranziția forței de muncă de la educație la piața forțelor de muncă, spre competențe și locuri de muncă mai ecologice și ar trebui să abordeze lipsa personalului calificat, inclusiv cea din sectoarele eficienței energetice, energiei regenerabile și transporturilor durabile. FSE ar trebui, de asemenea, să contribuie la dezvoltarea competențelor culturale și creative. Sectorul sociocultural, cel creativ și cel cultural sunt importante deoarece ele abordează în mod indirect obiectivele FSE; potențialul lor ar trebui, prin urmare, mai bine integrat în proiectele și programarea FSE.
(11)
Având în vedere necesitatea continuă de a depune eforturi pentru a soluționa problema șomajului în rândul tinerilor în Uniune, în ansamblul său, ar trebui creată o inițiativă „Locuri de muncă pentru tineri” (YEI) pentru regiunile cele mai afectate. YEI ar trebui să sprijine în astfel de regiuni tinerii care nu au un loc de muncă, nu urmează un program de educație sau formare (NEET), care sunt șomeri sau inactivi, consolidând și accelerând astfel activitățile sprijinite prin fondurile FSE. Ar trebui atribuite în mod specific fonduri suplimentare YEI, corelate cu finanțare din fonduri FSE în cele mai afectate regiuni. Întrucât vizează mai degrabă persoane fizice decât structuri, YEI ar trebui să urmărească completarea altor operațiuni de finanțare din FSE și acțiuni naționale care vizează NEET, inclusiv prin implementarea Garanției pentru tineret, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind crearea unei „Garanții pentru tineret” (4), care prevede că tinerii ar trebui să beneficieze de o ofertă de calitate de angajare, de formare continuă, de ucenicie sau de stagiu în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la terminarea educației formale. YEI poate de asemenea să sprijine acțiunile de combatere a abandonului școlar timpuriu. Accesul persoanei tinere și al familiei acesteia sau al persoanelor aflate în întreținerea sa la asigurările sociale nu ar trebui condiționat de participarea persoanei tinere la YEI.
(12)
YEI ar trebui integrată pe deplin în programarea FSE, însă, acolo unde este cazul, ar trebui avute în vedere dispoziții specifice legate de YEI, în vederea atingerii obiectivelor sale. Este necesară simplificarea și facilitarea implementării YEI, în special în ceea ce privește dispozițiile referitoare la gestiunea financiară și modalitățile privind concentrarea tematică. Pentru a garanta că rezultatele YEI sunt demonstrate și comunicate în mod clar, ar trebui avute în vedere o monitorizare și evaluare specifice, precum și dispoziții în materie de informare și promovare. Organizațiile de tineret ar trebui implicate în discuțiile comitetului de monitorizare referitoare la pregătirea și implementarea YEI, inclusiv la evaluarea sa.
(13)
FSE ar trebui să contribuie la realizarea strategiei Europa 2020, asigurând o mai mare concentrare a sprijinului pentru prioritățile Uniunii. Se stabilește o cotă minimă din fondurile politicii de coeziune pentru FSE în conformitate cu articolul 92 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. FSE ar trebui, în special, să își intensifice sprijinul în favoarea combaterii excluziunii sociale și a sărăciei, prin asigurarea unei alocări minime de 20 % din resursele totale FSE ale fiecărui stat membru. Alegerea și numărul priorităților de investiții susținute din FSE ar trebui, de asemenea, limitate, în conformitate cu nivelul de dezvoltare al regiunilor care beneficiază de sprijin.
(14)
Pentru a se asigura o monitorizare mai strictă și o mai bună evaluare a rezultatelor obținute la nivelul Uniunii prin intermediul acțiunilor sprijinite din FSE, în cadrul prezentului regulament ar trebui să se stabilească un set comun de indicatori de realizare și de rezultat. Astfel de indicatori ar trebui să corespundă priorității de investiție și tipului de acțiune sprijinite în temeiul prezentului regulament, precum și al dispozițiilor relevante din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. Indicatorii în cauză ar trebui să fie completați, în cazul în care este necesar, cu indicatori de rezultat și/sau de realizare specifici programului.
(15)
Statele membre sunt încurajate să raporteze cu privire la efectul investițiilor FSE asupra egalității de șanse, a accesului în condiții de egalitate și a integrării grupurilor marginalizate în toate programele operaționale.
(16)
Ținând seama de cerințele în materie de protecție a datelor legate de colectarea și stocarea datelor sensibile referitoare la participanți, statele membre și Comisia ar trebui să evalueze în mod regulat eficacitatea, eficiența și impactul sprijinului acordat de FSE pentru promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei, în special în ceea ce privește persoanele defavorizate, cum ar fi romii. Statele membre sunt încurajate să raporteze cu privire la inițiativele finanțate din FSE în rapoartele lor naționale sociale anexate la programele naționale de reformă, în special în ceea ce privește comunitățile marginalizate, cum ar fi romii și migranții.
(17)
Implementarea eficientă și efectivă a acțiunilor sprijinite din FSE depinde de buna guvernanță și de parteneriatul dintre toți actorii teritoriali și socioeconomici relevanți, avându-i în vedere pe actorii care acționează la nivel regional și local, în special asociațiile-umbrelă care reprezintă autoritățile locale și regionale, organizațiile societății civile, partenerii economici și, în special, partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale. Statele membre ar trebui, prin urmare, să garanteze participarea partenerilor sociali și a organizațiilor neguvernamentale la guvernanța strategică a FSE, de la definirea priorităților pentru programele operaționale, la implementarea și evaluarea rezultatelor FSE.
(18)
Statele membre și Comisia ar trebui să se asigure că implementarea priorităților finanțate din FSE contribuie la promovarea egalității între femei și bărbați, în conformitate cu articolul 8 din TFUE. Evaluările au arătat importanța luării în considerare a aspectului privind obiectivele referitoare la egalitatea de gen în toate dimensiunile sale și în toate etapele de pregătire, monitorizare, implementare și evaluare a programelor operaționale, la timp și în mod consecvent, asigurându-se, în același timp, că se iau măsuri specifice de promovare a egalității între femei și bărbați, a independenței economice a femeilor, a educației, a îmbunătățirii competențelor și a reintegrării femeilor care sunt victime ale violenței pe piața forțelor de muncă și în societate.
(19)
În conformitate cu articolul 10 din TFUE, implementarea priorităților finanțate din FSE ar trebui să contribuie la combaterea discriminării pe motive de gen, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, acordându-se o atenție deosebită persoanelor care se confruntă cu discriminări multiple. Discriminarea pe motive de gen ar trebui înțeleasă în sens larg, pentru a acoperi și alte aspecte legate de gen, în concordanță cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene. Implementarea priorităților finanțate din FSE ar trebui să contribuie de asemenea la promovarea egalității de șanse. FSE ar trebui să sprijine îndeplinirea obligației Uniunii în temeiul Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap în ceea ce privește, inter alia, educația, ocuparea unui loc de muncă și accesibilitatea. FSE ar trebui, de asemenea, să promoveze tranziția de la asistența instituționalizată la cea acordată la nivelul comunității. FSE nu ar trebui să sprijine acțiuni care contribuie la segregare sau la excluziune socială.
(20)
Sprijinirea inovării sociale face ca politicile să răspundă mai bine schimbării sociale. FSE ar trebui să încurajeze și să sprijine întreprinderile sociale inovatoare și antreprenorii sociali inovatori, precum și proiectele inovatoare asumate de organizațiile neguvernamentale și alți actori din cadrul economiei sociale. În special, testarea și evaluarea soluțiilor inovatoare înainte de aplicarea acestora pe scară largă sunt esențiale pentru îmbunătățirea eficienței politicilor și, prin urmare, justifică sprijinul specific acordat din FSE. Printre soluțiile inovatoare s-ar putea număra, cu condiția să se dovedească eficace, elaborarea unui sistem de apreciere socială, cum ar fi, de exemplu, etichetarea socială.
(21)
Cooperarea transnațională are valoare adăugată importantă și ar trebui, prin urmare, să fie sprijinită de toate statele membre, cu excepția cazurilor justificate în mod corespunzător, ținând seama de principiul proporționalității. Este de asemenea necesar ca rolul Comisiei în facilitarea schimburilor de experiență și în coordonarea implementării inițiativelor relevante să fie consolidat.
(22)
În vederea încurajării unei abordări integrate și globale în materie de ocupare a forței de muncă și incluziune socială, FSE ar trebui să sprijine parteneriatele intersectoriale și bazate pe teritorii.
(23)
Mobilizarea părților interesate regionale și locale ar trebui să contribuie la implementarea strategiei Europa 2020 și la realizarea obiectivelor sale principale. Pactele teritoriale, inițiativele locale pentru ocuparea forței de muncă și incluziune socială, strategiile de dezvoltare locală durabilă și favorabilă incluziunii gestionate de comunități în zonele urbane și rurale și strategiile de dezvoltare urbană durabilă pot fi utilizate și susținute pentru a implica mai activ autoritățile regionale și locale, orașele, partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale prin pregătirea și implementarea programelor operaționale.
(24)
Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 prevede că normele privind eligibilitatea cheltuielilor se stabilesc la nivel național, cu anumite excepții în cazul cărora este necesar să se prevadă dispoziții specifice în ceea ce privește FSE.
(25)
Pentru a simplifica utilizarea FSE și a reduce riscul de erori și având în vedere caracterul specific al operațiunilor sprijinite din FSE, este oportun să se prevadă dispoziții care să completeze Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește eligibilitatea cheltuielilor.
(26)
Utilizarea de bareme standard pentru finanțarea prin costuri unitare, sume forfetare și rate forfetare ar trebui să ducă la simplificarea demersurilor pentru beneficiari și la reducerea sarcinii administrative pentru toți partenerii proiectelor din cadrul FSE.
(27)
Este important să se asigure buna gestiune financiară a fiecărui program operațional și implementarea sa într-o manieră cât mai eficientă și accesibilă. Statele membre ar trebui să evite adăugarea unor norme care ar îngreuna utilizarea fondurilor de către beneficiari.
(28)
Statele membre și regiunile ar trebui încurajate să genereze un efect de multiplicare al FSE prin intermediul unor instrumente financiare pentru a sprijini, de exemplu, studenții, crearea de locuri de muncă, mobilitatea lucrătorilor, incluziunea socială și antreprenoriatul social.
(29)
FSE ar trebui să completeze alte programe ale Uniunii și ar trebui dezvoltate sinergii strânse între FSE și alte instrumente financiare ale Uniunii.
(30)
Investiția în capitalul uman este principalul instrument pe care se poate baza Uniunea pentru a-și asigura competitivitatea la nivel internațional și relansarea durabilă a economiei sale. Niciun tip de investiție nu poate produce reforme structurale dacă nu este însoțită de o strategie coerentă, orientată către creștere, pentru dezvoltarea capitalului uman. Prin urmare, este necesar să se garanteze că, în perioada de programare 2014-2020, resursele destinate îmbunătățirii competențelor și creșterii nivelului de ocupare a forței de muncă permit luarea unor măsuri la o scară corespunzătoare.
(31)
Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei pentru a defini baremurile standard pentru costurile unitare și sumele forfetare, precum și valorile maxime ale acestora, conform diferitelor tipuri de operațiuni. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu.
(32)
Comisia ar trebui asistată la administrarea FSE de comitetul prevăzut la articolul 163 din TFUE.
(33)
Întrucât prezentul regulament înlocuiește Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (5), regulamentul în cauză ar trebui abrogat. Cu toate acestea, prezentul regulament nu ar trebui să afecteze continuarea sau modificarea asistenței aprobate de Comisie în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 sau al altor dispoziții legale aplicabile respectivei asistențe la 31 decembrie 2013. Respectivul regulament sau acele alte dispoziții legale aplicabile ar trebui în consecință să se aplice în continuare și după 31 decembrie 2013 asistenței sau proiectelor în cauză până la finalizarea lor. Cererile de asistență prezentate sau aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 ar trebui să rămână valabile,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament stabilește misiunile Fondului social european (FSE), inclusiv a inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri” (YEI), domeniul de aplicare a sprijinului acordat prin intermediul FSE, dispozițiile specifice și tipurile de cheltuieli eligibile pentru asistență.
Articolul 2
Misiuni
(1) FSE promovează niveluri ridicate de ocupare a forței de muncă și de calitate a locurilor de muncă, îmbunătățește accesul la piața forțelor de muncă, sprijină mobilitatea geografică și profesională a lucrătorilor și facilitează adaptarea acestora la schimbările în domeniul industriei și la schimbările din sistemele de producție necesare pentru evoluțiile durabile, încurajează un nivel ridicat de educație și formare pentru toți și sprijină tranziția de la educație la încadrarea în muncă pentru tineri, combate sărăcia, îmbunătățește incluziunea socială și promovează egalitatea de gen, nediscriminarea și egalitatea de șanse, contribuind astfel la realizarea priorităților Uniunii în ceea ce privește consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale.
(2) FSE își îndeplinește misiunile prevăzute la alineatul (1) prin sprijinirea statelor membre în îndeplinirea priorităților și a obiectivelor principale ale Strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii ("strategia Europa 2020") și permițând acestora să abordeze provocările specifice cu care se confruntă în vederea atingerii obiectivelor strategiei Europa 2020. FSE sprijină elaborarea și implementarea politicilor și a acțiunilor legate de misiunile sale, ținând seama de orientările integrate aferente strategiei Europa 2020 relevante și de recomandările relevante specifice fiecărei țari adoptate în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) și cu articolul 148 alineatul (4) din TFUE și, după caz, la nivel național, de programele naționale de reformă, precum și de alte strategii și rapoarte naționale relevante.
(3) Beneficiarii FSE sunt persoane, inclusiv persoane dezavantajate, cum ar fi șomerii pe termen lung, persoanele cu handicap, migranții, minoritățile etnice, comunitățile marginalizate și persoanele de toate vârstele, care se confruntă cu sărăcia și excluziunea socială. De asemenea, FSE acordă sprijin lucrătorilor, întreprinderilor, inclusiv actorilor din economia socială, și întreprinzătorilor, precum și sistemelor și structurilor, pentru a facilita adaptarea acestora la noile provocări, inclusiv reducerea discrepanțelor în materie de competențe, și pentru a promova buna guvernanță, progresul social și implementarea reformelor, în special în domeniile ocupării forței de muncă, educației, formării și politicilor sociale.
Articolul 3
Domeniul de aplicare a sprijinului
(1) În cadrul obiectivelor tematice enunțate la articolul 9 primul paragraf punctele 8, 9, 10 și 11 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 care corespund literelor (a), (b), (c) și (d) din prezentul alineat, și în conformitate cu misiunile sale, FSE sprijină următoarele priorități de investiții:
(a)
pentru obiectivul tematic „Promovarea unor locuri de muncă durabile și de calitate și sprijinirea mobilității lucrătorilor”:
(i)
accesul la locuri de muncă pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă și pentru persoanele inactive, inclusiv pentru șomerii de lungă durată și pentru persoanele cu șanse mici de angajare, inclusiv prin inițiative locale de angajare și sprijin pentru mobilitatea forței de muncă;
(ii)
integrarea durabilă pe piața forțelor de muncă a tinerilor, în special a celor care nu au un loc de muncă, care nu urmează studii sau cursuri de formare, inclusiv a tinerilor care se confruntă cu riscul excluziunii sociale și a tinerilor din comunitățile marginalizate, inclusiv prin implementarea garanției pentru tineri;
(iii)
activități independente, antreprenoriat și înființare de întreprinderi, inclusiv a unor microîntreprinderi și a unor întreprinderi mici și mijlocii inovatoare;
(iv)
egalitate între femei și bărbați în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește accesul la piața forței de muncă, evoluția în carieră, reconcilierea vieții profesionale cu cea privată și promovarea unei remunerații egale pentru muncă egală;
(v)
adaptarea la schimbare a lucrătorilor, a întreprinderilor și a antreprenorilor;
(vi)
îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate;
(vii)
modernizarea instituțiilor pieței forțelor de muncă, precum serviciile publice și private de ocupare a forței de muncă și îmbunătățind satisfacerea nevoilor pieței forțelor de muncă, prin măsuri de stimulare a mobilității transnaționale a lucrătorilor și prin programe de mobilitate și printr-o mai bună cooperare între instituții și părțile interesate relevante;
(b)
pentru obiectivul tematic „Promovarea incluziunii sociale, combaterea sărăciei și a oricărei forme de discriminare”:
(i)
incluziune activă, inclusiv în vederea promovării egalității de șanse, a participării active și a îmbunătățirii capacității de inserție profesională;
(ii)
integrarea socio-economică a comunităților marginalizate, cum ar fi romii;
(iii)
combaterea tuturor formelor de discriminare și promovarea egalității de șanse;
(iv)
creșterea accesului la servicii accesibile, durabile și de înaltă calitate, inclusiv asistență medicală și servicii sociale de interes general;
(v)
promovarea antreprenoriatului social și a integrării profesionale în întreprinderile sociale și promovarea economiei sociale și solidare pentru a facilita accesul la locuri de muncă;
(vi)
strategii de dezvoltare locală elaborate la nivelul comunității;
(c)
pentru obiectivul tematic „Efectuarea de investiții în domeniul educației, al formării și al formării profesionale în vederea dobândirii de competențe și a învățării pe tot parcursul vieții”:
(i)
reducerea și prevenirea abandonului școlar timpuriu și promovarea accesului egal la învățământul preșcolar, primar și secundar de calitate, inclusiv la parcursuri de învățare formale, nonformale și informale pentru reintegrarea în educație și formare;
(ii)
îmbunătățirea calității și a eficienței învățământului terțiar și a celui echivalent și a accesului la acestea, în vederea creșterii participării și a nivelului de educație, în special pentru grupurile defavorizate;
(iii)
creșterea accesului egal la învățarea pe tot parcursul vieții pentru toate grupele de vârstă în cadre formale, nonformale și informale, actualizarea cunoștințelor, a competențelor și a aptitudinilor forței de muncă și promovarea unor parcursuri de învățare flexibile, inclusiv prin orientarea profesională și validarea competențelor dobândite;
(iv)
sporirea relevanței pe piața forțelor de muncă a educației și a sistemelor de formare, facilitarea tranziției de la educație la piața forțelor de muncă și consolidarea formării și a sistemelor de formare profesională, precum și a calității lor, inclusiv prin mecanisme de anticipare a competențelor, adaptarea programelor de învățământ și instituirea și dezvoltarea unor sisteme de învățare la locul de muncă, inclusiv a unor sisteme de învățare duală și programe de ucenicie;
(d)
pentru obiectivul tematic „Creșterea capacității instituționale a autorităților și părților interesate publice și a eficienței administrației publice”:
(i)
efectuarea de investiții în capacitatea instituțională și în eficiența administrațiilor și a serviciilor publice la nivel național, regional și local în perspectiva realizării de reforme, a unei mai bune legiferări și a bunei guvernanțe;
Această prioritate de investiții este aplicabilă doar în statele membre eligibile pentru sprijinul din Fondul de coeziune sau în statele membre care au una sau mai multe regiuni de nivelul NUTS 2 menționate la articolul 90 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013;
(ii)
consolidarea capacităților pentru toate părțile interesate care își desfășoară activitatea în domeniul educației, al învățării pe tot parcursul vieții, al formării și al ocupării forței de muncă și al politicilor sociale, inclusiv prin pacte sectoriale și teritoriale în vederea mobilizării în favoarea realizării de reforme la nivel național, regional și local.
(2) Prin prioritățile de investiții prevăzute la alineatul (1), FSE contribuie, de asemenea, la celelalte obiective tematice enumerate la articolul 9 primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, în principal prin:
(a)
sprijinirea trecerii la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, rezistentă la schimbările climatice, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și durabilă din punct de vedere ecologic, prin îmbunătățirea sistemelor de educație și de formare necesare pentru adaptarea competențelor și a calificărilor, perfecționarea forței de muncă și crearea de noi locuri de muncă în sectoarele legate de mediu și de energie;
(b)
îmbunătățirea accesibilității tehnologiilor informației și comunicațiilor, a utilizării și a calității acestora, prin dezvoltarea competențelor digitale și e-learning, precum și prin investiții în e-incluziune, e-competențe, precum și în competențe antreprenoriale conexe;
(c)
consolidarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării prin dezvoltarea studiilor postuniversitare și a aptitudinilor antreprenoriale, formarea cercetărilor, activități de colaborare în rețea și parteneriate între instituții de învățământ superior, centre de cercetare și tehnologice și întreprinderi;
(d)
creșterea competitivității și a sustenabilității pe termen lung a întreprinderilor mici și mijlocii, prin promovarea adaptabilității întreprinderilor, a administratorilor și a lucrătorilor, sporirea investițiilor în capitalul uman și sprijinirea organismelor care oferă educație sau formare profesionale orientate către practică.
Articolul 4
Coerență și concentrare tematică
(1) Statele membre se asigură că strategia și acțiunile prevăzute în programele lor operaționale răspund și sunt în concordanță cu provocările identificate în cadrul programelor lor naționale de reformă, precum și, după caz, în cadrul altor strategii naționale care vizează combaterea șomajului, a sărăciei și a excluziunii sociale și, de asemenea, în cadrul recomandărilor relevante ale Consiliului adoptate în conformitate cu articolul 148 alineatul (4) din TFUE, pentru a contribui la realizarea obiectivelor principale ale strategiei Europa 2020 privind ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei.
(2) În fiecare stat membru, cel puțin 20 % din totalul resurselor FSE sunt alocate obiectivului tematic „promovarea incluziunii sociale, combaterea sărăciei și a oricărei forme de discriminare” prevăzut la articolul 9 primul paragraf punctul 9 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
(3) Statele membre urmăresc realizarea concentrării tematice, conform următoarelor modalități:
(a)
în ceea ce privește regiunile mai dezvoltate, statele membre concentrează cel puțin 80 % din suma alocată din FSE fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult cinci priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1);
(b)
în ceea ce privește regiunile de tranziție, statele membre concentrează cel puțin 70 % din suma alocată din FSE fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult cinci priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1);
(c)
în ceea ce privește regiunile mai puțin dezvoltate, statele membre concentrează cel puțin 60 % din suma alocată din FSE fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult cinci priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1).
(4) Axele prioritare menționate la articolul 11 alineatul (1) se exclud din calculul procentelor prevăzute la alineatele (2) și (3) din prezentul articol.
Articolul 5
Indicatori
(1) Indicatorii comuni de realizare și de rezultat și, dacă este cazul, indicatorii specifici de program sunt utilizați în conformitate cu articolul 27 alineatul (4) și cu articolul 96 alineatul (2) litera (b) punctele (ii) și (iv) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. Toți indicatorii comuni de realizare și de rezultat trebuie raportați pentru toate prioritățile de investiții. Indicatorii de rezultat prevăzuți în anexa II la prezentul regulament sunt raportați în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol. Atunci când este aplicabil, datele sunt defalcate în funcție de gen.
În ceea ce privește indicatorii de realizare comuni și specifici de program, valorile de referință se stabilesc la zero. În cazul în care este relevant pentru natura operațiunilor susținute, pentru acești indicatori se stabilesc valori-țintă cuantificate cumulativ pentru anul 2023. Indicatorii de realizare sunt exprimați în cifre absolute.
În cazul indicatorilor de rezultat comuni și specifici programului pentru care s-a stabilit o valoare-țintă cuantificată cumulativă pentru 2023, valorile de referință se stabilesc folosind cele mai recente date disponibile sau alte surse de informații relevante. Indicatorii de rezultat specifici programului și obiectivele aferente pot fi exprimate în termeni cantitativi sau calitativi.
(2) Pe lângă dispozițiile de la alineatul (1), sunt utilizați indicatorii de rezultat stabiliți în anexa II la prezentul regulament pentru toate operațiunile sprijinite în cadrul priorității de investiții menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) pentru implementarea YEI. Toți indicatorii prevăzuți în anexa II la prezentul regulament sunt corelați cu o valoare-țintă cuantificată cumulativă pentru 2023 și cu o valoare de referință.
(3) Odată cu rapoartele anuale de implementare, fiecare autoritate de management transmite electronic date structurate pentru fiecare axă prioritară, defalcate în funcție de prioritatea de investiții. Datele sunt prezentate pentru categoriile de intervenții menționate la articolul 96 alineatul (2) litera (b) punctul (vi) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și pentru indicatorii de realizare și de rezultat. Prin derogare de la articolul 50 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, datele transmise pentru indicatorii de realizare și de rezultat se referă la valori pentru operațiuni implementate parțial sau în totalitate.
CAPITOLUL II
DISPOZIȚII SPECIFICE PRIVIND PROGRAMAREA ȘI IMPLEMENTAREA
Articolul 6
Implicarea partenerilor
(1) Participarea partenerilor menționați la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 la implementarea programelor operaționale poate lua forma unor granturi globale, astfel cum sunt definite la articolul 123 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. Într-un astfel de caz, programul operațional identifică partea programului operațional vizată de grantul global, inclusiv alocarea financiară indicativă pentru fiecare axă prioritară a componentei respective.
(2) În scopul de a încuraja participarea adecvată a partenerilor sociali la acțiunile sprijinite din FSE, autoritățile care gestionează un program operațional într-o regiune, astfel cum este definită la articolul 90 alineatul (2) literele (a) sau (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, sau într-un stat membru eligibil pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune se asigură că, în funcție de nevoi, o sumă corespunzătoare din resursele FSE este alocată acțiunilor de consolidare a capacităților, sub formă de cursuri de formare, măsuri de colaborare în rețea și consolidare a dialogului social, precum și activităților întreprinse în comun de partenerii sociali.
(3) În scopul de a încuraja participarea adecvată și accesul organizațiilor neguvernamentale la acțiunile sprijinite din FSE, în special în domeniile incluziunii sociale, egalității între bărbați și femei și egalității de șanse, autoritățile care gestionează un program operațional într-o regiune, astfel cum este definită la articolul 90 alineatul (2) literele (a) sau (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, sau într-un stat membru eligibil pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune se asigură că o sumă corespunzătoare din resursele FSE este alocată consolidării capacităților organizațiilor neguvernamentale.
Articolul 7
Promovarea egalității de șanse între bărbați și femei
Statele membre și Comisia asigură promovarea egalității între bărbați și femei prin acordarea unei importanțe de prim ordin acestui aspect, astfel cum se prevede la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, pe tot parcursul pregătirii, implementării, monitorizării și evaluării programelor operaționale. Prin intermediul FSE, statele membre și Comisia sprijină, de asemenea, acțiuni punctuale specifice în cadrul oricăreia dintre prioritățile de investiții menționate la articolul 3, în special la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din prezentul regulament, în scopul creșterii participării durabile a femeilor la ocuparea forței de muncă și al creșterii numărului de femei angajate, combătând astfel feminizarea sărăciei, reducând segregarea pe motive de gen, combătând stereotipurile de gen pe piața forțelor de muncă și în educație și formare și promovând reconcilierea vieții profesionale cu viața privată pentru toți, precum și repartizarea egală a responsabilităților de îngrijire între bărbați și femei.
Articolul 8
Promovarea egalității de șanse și nediscriminarea
Statele membre și Comisia promovează egalitatea de șanse pentru toți, fără discriminare în funcție de gen, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, prin acordarea unei importanțe de prim ordin principiului nediscriminării la toate nivelurile, astfel cum se prevede la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. Prin intermediul FSE, statele membre și Comisia susțin și acțiuni specifice în cadrul oricărora dintre prioritățile de investiții, astfel cum sunt menționate la articolul 3 și, în special, la articolul 3 alineatul (1) litera (b) punctul (iii) din prezentul regulament. Astfel de acțiuni vizează combaterea tuturor formelor de discriminare, precum și îmbunătățirea accesului persoanelor cu handicap, în vederea îmbunătățirii integrării pe piața forțelor de muncă, în educație și formare, consolidând astfel incluziunea socială, reducând inegalitățile în ceea ce privește nivelul de educație și starea de sănătate și facilitând tranziția de la asistența instituționalizată la cea acordată la nivelul comunității, în special în cazul celor care se confruntă cu discriminarea multiplă.
Articolul 9
Inovare socială
(1) FSE promovează inovarea socială în toate sectoarele care intră în domeniul său de aplicare, astfel cum sunt definite la articolul 3 din prezentul regulament, în special în scopul testării, evaluării și aplicării la scară largă a soluțiilor inovatoare, inclusiv la nivel local și regional, pentru a răspunde nevoilor sociale, în colaborare cu partenerii relevanți și, în special, cu partenerii sociali.
(2) În cadrul programelor lor operaționale sau într-o etapă ulterioară în cursul implementării, statele membre identifică domenii pentru inovare socială, care corespund nevoilor lor specifice.
(3) Comisia facilitează consolidarea capacităților în materie de inovare socială, în special prin sprijinirea învățării reciproce, crearea de rețele de colaborare, precum și diseminarea și promovarea bunelor practici și metodologii.
Articolul 10
Cooperare transnațională
(1) Statele membre sprijină cooperarea transnațională în scopul promovării învățării reciproce, sporind astfel eficacitatea politicilor susținute din FSE. Cooperarea transnațională implică parteneri din cel puțin două state membre.
(2) Prin derogare de la alineatul (1), statele membre care dispun de un program operațional unic sprijinit de FSE sau de un program operațional bazat pe fonduri multiple, pot alege în mod excepțional să nu sprijine acțiunile transnaționale de cooperare, în cazuri justificate corespunzător și ținând seama de principiul proporționalității.
(3) Statele membre, în colaborare cu partenerii relevanți, pot selecta teme de cooperare transnațională pe baza unei liste de teme comune propuse de către Comisie și aprobate de către comitetul menționat la articolul 25 sau pot selecta orice alte teme care corespund nevoilor lor specifice.
(4) Comisia facilitează cooperarea transnațională privind temele comune ale listei menționate la alineatul (3) și, după caz, alte teme alese de statele membre prin intermediul învățării reciproce și al unor acțiuni coordonate sau comune. În special, Comisia utilizează o platformă la nivelul UE pentru a facilita crearea unor parteneriate transnaționale, schimbul de experiență, consolidarea capacităților și colaborarea în rețea, precum și valorificarea și difuzarea rezultatelor relevante. În plus, Comisia dezvoltă un cadru de implementare coordonată, inclusiv criterii comune de eligibilitate, tipuri de acțiuni și calendarul acestora, precum și abordări metodologice comune pentru monitorizare și evaluare, în vederea facilitării cooperării transnaționale.
Articolul 11
Dispoziții specifice fondurilor privind programele operaționale
(1) Prin derogare de la articolul 96 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, programele operaționale pot stabili axe prioritare pentru implementarea inovării sociale și a cooperării transnaționale, astfel cum se prevede la articolele 9 și 10 ale prezentului regulament.
(2) Prin derogare de la articolul 120 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, rata maximă de cofinanțare prevăzută pentru o axă prioritară se majorează cu zece puncte procentuale, dar nedepășind 100 %, în cazul în care o axă prioritară vizează în întregime inovarea socială sau cooperarea transnațională, ori o combinație a celor două.
(3) Pe lângă prevederea de la articolul 96 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, programele operaționale stabilesc, de asemenea, contribuția acțiunilor planificate care beneficiază de sprijin din FSE la:
(a)
obiectivele tematice enumerate la articolul 9 primul paragraf punctele 1 - 7 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 în funcție de axa prioritară, după caz;
(b)
inovarea socială și cooperarea transnațională, astfel cum se prevede la articolele 9 și 10 ale prezentului regulament, în cazul în care acestea nu sunt reglementate de o axă prioritară dedicată.
Articolul 12
Dispoziții specifice privind tratarea caracteristicilor teritoriale speciale
(1) FSE poate sprijini strategii de dezvoltare locală elaborate la nivelul comunității în zonele urbane și rurale, astfel cum se prevede la articolele 32, 33 și 34 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, pacte teritoriale și inițiative locale pentru ocuparea forței de muncă, inclusiv ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, educație și incluziune socială, precum și investiții teritoriale integrate (ITI), astfel cum se prevede la articolul 36 din Regulament (UE) nr. 1303/2013.
(2) Ca o completare a intervențiilor FEDER, astfel cum se prevede la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6), FSE poate sprijini dezvoltarea urbană durabilă prin strategii care stabilesc acțiuni integrate pentru abordarea provocărilor economice, ecologice și sociale care afectează zonele urbane identificate de statele membre pe baza principiilor prevăzute în acordurile lor respective de parteneriat.
CAPITOLUL III
DISPOZIȚII SPECIFICE PRIVIND GESTIUNEA FINANCIARĂ
Articolul 13
Eligibilitatea cheltuielilor
(1) FSE acordă sprijin cheltuielilor eligibile care, în conformitate cu articolul 120 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013., pot include orice resurse financiare la care contribuie în mod colectiv angajatorii și lucrătorii.
(2) FSE poate acorda sprijin cheltuielilor angajate pentru operațiuni care au loc în afara zonei vizate de program, dar pe teritoriul Uniunii, sub rezerva îndeplinirii următoarelor două condiții:
(a)
operațiunea este în beneficiul zonei vizate de program;
(b)
obligațiile autorităților referitoare la programul operațional în ceea ce privește gestionarea, controlul și auditul operațiunii sunt îndeplinite de către autoritățile responsabile de programul operațional în cadrul căruia operațiunea respectivă este susținută sau acestea încheie acorduri cu autoritățile din statul membru în care operațiunea este implementată, sub rezerva îndeplinirii în statul membru respectiv a obligațiilor prevăzute la alineatul (2) litera (a) și a obligațiilor în ceea ce privește gestionarea, controlul și auditul operațiunii.
(3) În limita a 3 % din bugetul unui program operațional sprijinit din FSE sau a cotei care revine FSE în cadrul unui program operațional sprijinit din mai multe fonduri, cheltuielile efectuate în afara Uniunii sunt eligibile pentru o contribuție din partea FSE cu condiția ca acestea să vizeze obiectivele tematice prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (a) sau la articolul 3 alineatul (1) litera (c), și dacă comitetul de monitorizare relevant și-a dat acordul pentru operațiunea sau pentru tipurile de operațiuni în cauză.
(4) În plus față de cheltuielile prevăzute la articolul 69 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, achiziționarea de infrastructuri, terenuri și bunuri imobiliare nu este de asemenea eligibilă pentru o contribuție din partea FSE.
(5) Contribuțiile în natură sub formă de indemnizații sau salarii plătite de un terț în beneficiul participanților la o operațiune pot fi eligibile pentru o contribuție din partea FSE, cu condiția ca contribuțiile în natură să fie angajate în conformitate cu normele naționale, inclusiv normele contabile, și ca valoarea acestora să nu depășească costul suportat de către partea terță.
Articolul 14
Opțiuni de costuri simplificate
(1) În plus față de opțiunile menționate la articolul 67 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, Comisia poate rambursa cheltuielile efectuate de către statele membre pe baza baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare definite de către Comisie. Sumele calculate pe această bază sunt considerate drept sprijin public plătit beneficiarilor și drept cheltuieli eligibile, în sensul aplicării Regulamentului (UE) nr. 1303/2013.
În sensul primului paragraf, Comisia are competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 24 privind tipul de operațiuni vizate, definițiile baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare, precum și valorile maxime ale acestora, care pot fi ajustate conform metodelor aplicabile convenite de comun acord, luând în considerare în mod corespunzător experiența dobândită în cursul perioadei de programare anterioare.
Obiectivul exclusiv al auditelor financiare este de a verifica îndeplinirea condițiilor în vederea rambursării de către Comisie, pe baza baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare.
În cazul utilizării finanțării pe baza baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare în conformitate cu primul paragraf, statul membru poate să aplice propriile sale practici contabile pentru susținerea operațiunilor. În sensul prezentului regulament și al Regulamentului (UE) nr. 1303/2013, astfel de practici contabile și sumele rezultate nu fac obiectul unui audit efectuat de către autoritatea de audit sau de către Comisie.
(2) În conformitate cu articolul 67 alineatul (1) litera (d) și alineatul (5) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, o rată forfetară de până la 40 % din costurile directe de personal eligibile poate fi folosită pentru a acoperi restul costurilor eligibile ale unei operațiuni, fără ca statului membru să i se impună să execute vreun calcul în vederea determinării ratei aplicabile.
(3) În plus față de metodele prevăzute la articolul 67 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, în cazul în care finanțarea publică pentru granturi și asistență rambursabilă nu depășește 100 000 EUR, sumele menționate la articolul 67 alineatul (1) literele (b), (c) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 pot fi stabilite de la caz la caz prin trimitere la un proiect de buget convenit ex ante de către autoritatea de management.
(4) Fără a aduce atingere articolului 67 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, granturile și asistența rambursabilă pentru care finanțarea publică nu depășește 50 000 EUR se acordă sub formă de baremuri standard pentru costuri unitare sau de sume forfetare în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol sau cu articolul 67 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 ori de rate forfetare în conformitate cu articolul 67 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013,cu excepția operațiunilor care beneficiază de sprijin în cadrul unei scheme de ajutor de stat. În cazul în care se folosește finanțarea prin rată forfetară, categoriile de costuri utilizate la calculul ratei pot fi rambursate în conformitate cu articolul 67 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
Articolul 15
Instrumente financiare
În temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, FSE poate sprijini acțiuni și politici care fac parte din domeniul său de aplicare prin intermediul unor instrumente financiare, inclusiv microcredite și fonduri de garantare.
CAPITOLUL IV
INIȚIATIVA „LOCURI DE MUNCĂ PENTRU TINERI”
Articolul 16
Inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri”
YEI sprijină lupta împotriva șomajului în rândul tinerilor în regiunile eligibile ale Uniunii, prin acordarea de sprijin acțiunilor în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din prezentul regulament. Aceasta vizează toți tinerii cu vârsta sub 25 de ani care nu au un loc de muncă, nu urmează un program de educație sau formare, care au reședința în regiunile eligibile, care sunt inactivi sau șomeri (inclusiv șomeri de lungă durată) și indiferent dacă sunt înregistrați sau nu ca persoane în căutarea unui loc de muncă. În mod voluntar, statele membre pot decide să extindă grupul-țintă pentru a include tinerii cu vârsta sub 30 de ani.
În scopul YEI pentru perioada 2014-2015, „regiuni eligibile” înseamnă regiunile de nivelul NUTS 2 care au înregistrat rate ale șomajului în rândul tinerilor cu vârsta între 15 și 24 de ani de peste 25 % în 2012 și, pentru statele membre în care rata șomajului în rândul tinerilor a crescut cu peste 30 % în 2012, regiunile de nivelul NUTS 2 care au rate ale șomajului în rândul tinerilor de peste 20 % în 2012.
Resursele alocate YEI pot fi revizuite și mărite pentru perioada 2016-2020 în cadrul procedurii bugetare, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 1311/2013. Pentru stabilirea regiunilor eligibile pentru YEI în perioada 2016-2020, trimiterea la datele din 2012 din al doilea paragraf se interpretează ca o trimitere la ultimele date anuale disponibile. Defalcarea pe state membre a resurselor suplimentare urmează aceleași etape ca alocarea inițială, în conformitate cu anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
În acord cu Comisia, statele membre pot decide să aloce o sumă limitată de maximum 10 % din fondurile acordate în cadrul YEI tinerilor care au reședința în subregiuni în care se înregistrează niveluri ridicate ale șomajului în rândul tinerilor și care sunt în afara regiunilor de nivelul NUTS 2 eligibile.
Articolul 17
Concentrare tematică
Alocarea specifică pentru YEI nu se ia în considerare în calculul concentrării tematice menționate la articolul 4.
Articolul 18
Programare
YEI este integrată în programarea FSE în temeiul articolului 96 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. Statele membre stabilesc, după caz, acorduri de programare corespunzătoare pentru YEI în acordul lor respectiv de parteneriat și în programul lor operațional.
Acordurile de programare pot îmbrăca una sau mai multe din următoarele forme:
(a)
un program operațional specific;
(b)
o axă prioritară specifică în cadrul unui program operațional;
(c)
o parte a uneia sau mai multor axe prioritare.
Articolele 9 și 10 din prezentul regulament se aplică, de asemenea, YEI.
Articolul 19
Monitorizare și evaluare
(1) În plus față de funcțiile comitetului de monitorizare prevăzute la articolul 110 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, cel puțin o dată pe an, comitetul de monitorizare examinează implementarea YEI în contextul programului operațional și progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor acesteia.
(2) Raportul anual de implementare și raportul final, menționate la articolul 50 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, includ informații suplimentare privind implementarea YEI. Comisia transmite Parlamentului European un rezumat al acestor rapoarte, astfel cum este prevăzut la articolul 53 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
Comisia participă la dezbaterea anuală din Parlamentul European cu privire la rapoartele respective.
(3) Începând din aprilie 2015 și pe parcursul anilor următori, în același timp cu rapoartele anuale de implementare menționate la articolul 50 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, autoritățile de management transmit în format electronic Comisiei date structurate pentru fiecare axă prioritară sau orice parte a acesteia care sprijină YEI. Datele transmise privind indicatorii se referă la valorile indicatorilor prevăzuți în anexele I și II la prezentul regulament și, după caz, la indicatorii specifici ai programului. Acestea se referă la operațiuni implementate parțial sau în totalitate.
(4) Rapoartele anuale de implementare menționate la articolul 50 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 sau, după caz, raportul de progres menționat la articolul 111 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și raportul anual de implementare prezentat la 31 mai 2016, prezintă principalele concluzii ale evaluărilor menționate la alineatul (6) din prezentul articol. De asemenea, rapoartele prezintă și evaluează calitatea ofertelor de muncă primite de participanții la YEI, inclusiv tinerii dezavantajați, cei care provin din comunități marginalizate și cei care părăsesc sistemul educațional fără a fi obținut o calificare. Rapoartele prezintă și evaluează, de asemenea, progresele lor în ceea ce privește educația continuă, găsirea unor locuri de muncă durabile și decente sau orientarea către ucenicie sau stagii de calitate.
(5) Rapoartele de progres menționate la articolul 52 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 includ informații suplimentare și o evaluare cu privire la implementarea YEI. Comisia transmite Parlamentului European un rezumat al acestor rapoarte, astfel cum este prevăzut la articolul 53 alineatul (2) din regulamentul respectiv și participă la dezbaterea din Parlamentul European cu privire la rapoartele respective.
(6) Cel puțin de două ori în cursul perioadei de programare, se evaluează eficacitatea, eficiența și impactul sprijinului comun oferit din FSE și al alocării specifice pentru YEI, inclusiv pentru implementarea Garanției pentru tineret.
Prima evaluare se finalizează până la 31 decembrie 2015, iar a doua evaluare până la 31 decembrie 2018.
Articolul 20
Măsuri de informare și de comunicare
(1) Beneficiarii se asigură că cei care participă la o operațiune sunt informați în mod specific cu privire la sprijinul acordat YEI prin intermediul finanțării din partea FSE și al alocării specifice pentru YEI.
(2) Orice fel de documente referitoare la implementarea unei operațiuni și publicate pentru public sau participanți, inclusiv certificatele de prezență sau alte certificate, includ o declarație cu privire la faptul că operațiunea a fost sprijinită în cadrul YEI.
Articolul 21
Asistență tehnică
Alocarea specifică pentru YEI poate fi luată în considerare de către statele membre în calculul limitei sumei totale a fondurilor alocate pentru asistență tehnică în fiecare stat membru.
Articolul 22
Sprijin financiar
(1) Decizia Comisiei de adoptare a unui program operațional stabilește pentru fiecare axă prioritară cuantumul maxim al sprijinului din alocarea specifică pentru YEI și sprijinul corespunzător din FSE, ca o sumă globală și de asemenea în funcție de categoria de regiune. Pentru fiecare axă prioritară, sprijinul corespunzător din FSE este cel puțin egal cu alocarea specifică pentru YEI.
(2) Pe baza sumelor menționate la alineatul (1), decizia Comisiei menționată la alineatul (1) stabilește, de asemenea, raportul dintre categoriile de regiuni eligibile pentru sprijinul FSE pentru fiecare axă prioritară.
(3) În cazul în care YEI este implementată prin intermediul unei axe prioritare specifice care vizează regiunile eligibile din mai multe categorii, cea mai mare rată de cofinanțare se aplică în ceea ce privește sumele alocate din FSE.
Alocarea specifică pentru YEI nu face obiectul cerinței naționale privind cofinanțarea.
Rata de cofinanțare totală a axei prioritare stabilită prin decizia Comisiei menționată la alineatul (1) se calculează ținând seama de rata de cofinanțare din sumele alocate din FSE împreună cu alocarea specifică pentru YEI.
Articolul 23
Gestiunea financiară
În plus față de articolul 130 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, atunci când Comisia rambursează plățile intermediare și achită soldul final pentru YEI în funcție de axele prioritare, rambursarea din bugetul Uniunii se repartizează în mod egal între FSE și alocarea specifică pentru YEI. După rambursarea tuturor resurselor din alocarea specifică pentru YEI, Comisia alocă rambursările restante din bugetul Uniunii către FSE.
Comisia repartizează rambursarea din cadrul FSE între categoriile de regiuni, în conformitate cu raportul prevăzut la articolul 22 alineatul (2).
CAPITOLUL V
DELEGAREA DE COMPETENȚE ȘI DISPOZIȚII FINALE
Articolul 24
Exercitarea delegării
(1) Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la prezentul articol.
(2) Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 14 alineatul (1) se conferă Comisiei de la 21 decembrie 2013 până la 31 decembrie 2020.
(3) Delegarea de competențe menționată la articolul 14 alineatul (1) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate care sunt deja în vigoare.
(4) De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
(5) Un act delegat adoptat în temeiul articolului 14 alineatul (1) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea actului respectiv către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 25
Comitetul în temeiul articolului 163 din TFUE
(1) Comisia este asistată de un comitet („comitetul FSE”) instituit în temeiul articolului 163 din TFUE.
(2) Membrul Comisiei însărcinat să prezideze comitetul FSE poate să delege această funcție unui înalt funcționar al Comisiei. Secretariatul comitetului FSE este asigurat de Comisie.
(3) Fiecare stat membru numește câte un reprezentant al guvernului, un reprezentant al organizațiilor lucrătorilor, un reprezentant al organizațiilor angajatorilor și un supleant pentru fiecare membru pe un termen de maximum șapte ani. În absența unui membru, supleantul său primește automat dreptul de a participa la deliberări.
(4) Comitetul FSE include câte un reprezentant al fiecărei organizații care reprezintă organizațiile lucrătorilor și organizațiile angajatorilor la nivelul Uniunii.
(5) Comitetul FSE poate invita la ședințele sale reprezentanți fără drept de vot ai Băncii Europene de Investiții și ai Fondului European de Investiții, precum și reprezentanți fără drept de vot ai organizațiilor relevante ale societății civile, în cazul în care ordinea de zi a reuniunii respective impune participarea acestora.
(6) Comitetul FSE:
(a)
este consultat cu privire la proiecte de decizie ale Comisiei privind programele operaționale și programarea, în cazul în care se prevede sprijinul FSE;
(b)
este consultat cu privire la intenția de utilizare a asistenței tehnice în cazul unui sprijin din partea FSE, precum și la alte chestiuni relevante pentru FSE cu impact asupra implementării strategiilor la nivelul Uniunii;
(c)
aprobă lista de teme comune referitoare la cooperarea transnațională, după cum se prevede la articolul 10 alineatul (3).
(7) Comitetul FSE poate emite avize referitor la:
(a)
chestiuni legate de contribuția FSE la implementarea strategiei Europa 2020;
(b)
chestiuni legate de Regulamentul (UE) nr. 1303/2013., relevante pentru FSE;
(c)
întrebări legate de FSE, transmise de Comisie, altele decât cele menționate la alineatul (6).
(8) Avizele comitetului FSE se adoptă cu majoritatea absolută a voturilor valabil exprimate și se comunică Parlamentului European spre informare. Comisia informează comitetul FSE despre modul în care a ținut seama de avizele sale.
Articolul 26
Dispoziții tranzitorii
(1) Prezentul regulament nu afectează continuarea sau modificarea, inclusiv anularea totală sau parțială, a asistenței aprobate de Comisie în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 sau al altei legislații aplicabile acestei asistențe la 31 decembrie 2013. Respectivul regulament sau acea altă legislație aplicabilă se aplică în consecință în continuare și după 31 decembrie 2013 asistenței respective și operațiunilor în cauză până la încheierea lor.
(2) Cererile de asistență prezentate sau aprobate înainte de 1 ianuarie 2014 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 rămân valabile.
Articolul 27
Abrogare
Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 26 din prezentul regulament, Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2014.
Trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa III.
Articolul 28
Revizuire
Parlamentul European și Consiliul revizuiesc prezentul regulament până la 31 decembrie 2020, în conformitate cu articolul 164 din TFUE.
Articolul 29
Intrare în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptată la Bruxelles, 17 decembrie 2013.