PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 217/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 833/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu daného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení. Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Analýza tendencí významných pro posouzení újmy se týkala období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Po vyhlášení prozatímního nařízení tři ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedli, že jejich jména jsou v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařízení uvedena nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava prozatímního nařízení, ve které byla uvedena správná jména těchto společností.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(7)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
(8)
Šetření ukázalo, že hliníková fólie v rolích vyráběná v ČLR a z této země vyvážená, hliníková fólie v rolích, kterou v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníková fólie v rolích, která je vyráběná a prodávaná v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(9)
Jelikož k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 18. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKU
(10)
Jelikož k výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 21. až 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(11)
Po zveřejnění prozatímních zjištění byly obdrženy připomínky od společnosti CeDo (Shanghai) Ltd. (dále jen „CeDo“) týkající se zjištění ohledně kritéria stanoveného v čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážce základního nařízení. Společnost ve svých připomínkách a během slyšení u úředníka pro slyšení zpochybnila zjištění, podle kterého její rozhodování o financování ze zahraničí podléhalo schválení ze strany státu, čímž se narušovala její finanční situace. Společnost CeDo tvrdila, že čínská „Pravidla pro provádění registrace vnějších dluhů“ neměla zkreslující vliv na její finanční situaci, jelikož se její úvěr týkal úvěru uvnitř skupiny od společnosti ve spojení z jiné země než z Číny a byl založen výlučně na finančním protiplnění uvnitř skupiny. Společnost dále tvrdila, že schválení transferu úroku a jistiny bylo uděleno automaticky.
(12)
Po opětovném přezkoumání doplňujících informací poskytnutých uvedenou společností a argumentů předložených následně po zveřejnění prozatímních zjištění bylo usouzeno, že přes existenci požadavků na registraci úvěrů a schválení splátek lze v tomto konkrétním případě úvěru uvnitř skupiny stanovit, že finanční situace společnosti nepodléhala podstatnému zkreslení vzhledem k tomu, že splatila částku úroku a jistiny v souladu s podmínkami úvěrové smlouvy. Za těchto okolností se shledává, že společnost splnila kritérium stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážce základního nařízení.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, s výhradou výše uvedené změny se potvrzuje 27. až 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Individuální zacházení
(14)
Jelikož k individuálnímu zacházení nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 54. až 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Srovnatelná země
(15)
Žádná ze stran nezpochybnila výběr Turecka jako srovnatelné země za účelem konečného určení.
(16)
Jelikož k výběru srovnatelné země, nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 57. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Běžná hodnota
(17)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Turecko). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a početně zjištěné běžné hodnoty jednoho tureckého výrobce obdobného výrobku.
(18)
Společnost Ningbo Favored Commodity Co., Ltd (dále jen „Ningbo Favored“) se pozastavila nad tím, jak mohly být údaje od jednoho tureckého výrobce dostatečně reprezentativní k tomu, aby bylo možné stanovit dumpingové rozpětí pro všechny čínské vyvážející výrobce jako celek, a vyjádřila překvapení nad tím, že ceny na domácím trhu v Turecku byly podstatně vyšší než v Unii. Pokud jde o turecký trh s hliníkovou fólií, jak je zmíněno v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo Turecko považováno za vhodnou srovnatelnou zemi na základě objemů a hodnot domácí výroby, dovozu a vývozu. Pokud jde o skutečnost, že ceny na tureckém trhu jsou vyšší než v Unii, při výběru vhodného trhu srovnatelné země není tato skutečnost považována za rozhodující faktor. V každém případě lze rozdíl v cenách částečně vysvětlit skutečností, že se výrobní odvětví Unie během období šetření pohybovalo téměř na hranici rentability. Pokud se výrobní odvětví Unie postaví do pozice, kdy může dosáhnout přiměřeného zisku (tj. 5 %, jak je zmíněno ve 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), cenový rozdíl mezi tureckými cenami a cena na trhu Unie se sníží.
(19)
Společnost Ningbo Favored rovněž tvrdila, že orgány neposkytly dostatek informací o početně určené běžné hodnotě.
(20)
V této souvislosti se podotýká, že, jak je vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, Komise poskytla uvedené straně všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být uvolněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, tj. při současném zajištění, aby bylo s případnými důvěrnými údaji, které poskytl jediný výrobce v Turecku, zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Informace poskytnuté vyvážejícímu výrobci byly smysluplné a umožnily mu pochopit použitou metodiku v souladu s článkem 2 základního nařízení. Kromě toho během slyšení, které se konalo na žádost společnosti Ningbo Favored, byla tato společnost informována, že pro účely stanovení dumpingu byla použita celá kontrolní čísla výrobku („PCN“) a že v případech, kdy turecký výrobce neprodával přesně stejný typ výrobku, byla běžná hodnota stanovena úpravou nejbližšího kontrolního čísla výrobku prodaného tureckým výrobcem. Společnosti Ningbo Favored a ostatním čínským výrobcům zařazeným do vzorku byly poskytnuty další informace týkající se stanovení početně určené běžné hodnoty v době, kdy byla zveřejněna konečná zjištění. Výše uvedená tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(21)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 65. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Vývozní cena
(22)
Společnost Ningbo Favored tvrdila, že hodnoty prodeje na vývoz v soupisu jednotlivých transakcí by měly být přepočteny z USD na čínskou měnou použitím měsíčního směnného kurzu uvedeného v dotazníku a ne skutečným směnným kurzem v době jednotlivých transakcí. V tomto ohledu, v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) (o měnových přepočtech) základního nařízení, vyžaduje-li srovnání cen měnový přepočet, použije se k tomu směnný kurs platný v den prodeje. Je třeba rovněž poznamenat, že v pokynech pro vyplnění dotazníku je výslovně uvedeno, že částky, které se mají použít, jsou vyjádřeny v účetní měně, jak jsou zachyceny v účetnictví respondenta. Uvedená společnost byla tudíž náležitě informována, jaký směnný kurz se má použít. Toto tvrzení proto nemohlo být přijato.
(23)
Po uložení prozatímních opatření byla uskutečněna další inspekce na místě v prostorách jednoho z dovozců, kteří nejsou ve spojení, pro kterého byl stanoven zisk zmíněný v 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V důsledku toho se ziskové rozpětí použité pro početní určení vývozních cen podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení snížilo.
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, s výhradou výše uvedené změny se potvrzuje 73. až 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6 Srovnání
(25)
Ke srovnání nebyly obdrženy žádné relevantní připomínky. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 76. až 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7 Dumpingová rozpětí
(26)
K dumpingovým rozpětím nebyly předloženy žádné relevantní připomínky. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(27)
V důsledku revize zisku dovozců, kteří nejsou ve spojení, jak je zmíněno v 23. bodě odůvodnění, a po opravě některých administrativních chyb, konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie, jsou následující:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd.
30,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd.
32,9 %
Další spolupracující společnosti
34,9 %
Celostátní dumpingové rozpětí
45,6 %
(28)
Na základě skutečností uvedených v 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR stanoveno za použití nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců. Na základě toho bylo stanoveno, že konečné dumpingové rozpětí je 45,6 %.
5. ÚJMA
5.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(29)
Jelikož k výrobě v Unii a výrobnímu odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož ke spotřebě v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 84. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Dovoz do Unie z ČLR
5.3.1 Objem a podíl na trhu
(31)
Jelikož k výši dovozu do Unie z ČLR a k podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 87. až 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(32)
Jak je blíže uvedeno v 47. bodě odůvodnění, po analýze připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění bylo shledáno za vhodné nepoužít pro srovnání cen dotčeného výrobku a hliníkové fólie vyráběné výrobním odvětvím Unie úpravu s ohledem na obchodní úroveň. Tato změna metody nepatrně ovlivnila rozpětí cenového podbízení.
(33)
Rozpětí cenového podbízení skupiny CeDo se snížilo na základě revize ziskového rozpětí dovozců, kteří nejsou ve spojení (viz 23. bod odůvodnění). Vážené průměrné rozpětí cenového podbízení vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však zůstalo vyšší než 7 %.
(34)
S výhradou výše uvedených změn a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně cen dumpingového dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 90. až 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie a reprezentativních výrobců v Unii
5.4.1 Předběžné poznámky a údaje týkající se výrobního odvětví Unie
(35)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 95. až 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4.2 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(36)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5 Závěr ohledně újmy
(37)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená v 109. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(38)
Komise neobdržela žádné připomínky k prozatímním zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou. V důsledku toho se potvrzuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení a nejsou známy žádné jiné faktory, které by byly takové, že by narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Závěry uvedené v 113. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
7. ZÁJEM UNIE
7.1 Výrobní odvětví Unie
(39)
Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 138. až 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Dovozci/velkoobchodníci
(40)
Spolupráce ze strany dovozního sektoru byla velmi nízká a, jak již bylo zmíněno ve 146. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, na dotazník odpověděli pouze dva dovozci. Jak je zmíněno v 23. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření, byla uskutečněna inspekce na místě v prostorách největšího dovozce (Robinson Young, Spojené království) za účelem ověření jeho odpovědí na dotazník. Na základě tohoto ověření byla provedena oprava udané ziskovosti této společnosti, pokud jde o její relevantní činnosti. V důsledku toho došlo ke snížení váženého průměrného ziskového rozpětí dvou spolupracujících dovozců zařazených do vzorku. Snížení zisku uvedených spolupracujících dovozců však z hlediska analýzy zájmu Unie nebylo považováno za významné, jelikož obě míry zisku (před a po opravě) byly nevýrazné.
(41)
Jeden z dovozců zařazených do vzorku zpochybnil předběžný závěr shrnutý ve 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to že dopad opatření na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený, jelikož by mohl být nucen opustit trh, pokud by opatření byla potvrzena. V prozatímním nařízení se však skutečně dospělo k závěru, že výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé smlouvy na úkor odvětví dovozu. Je však nepochybné, že dovoz dotčeného výrobku bude nadále zásobovat trh Unie, byť nyní na základě spravedlivé hospodářské soutěže, a tedy možná v menším rozsahu. Vzhledem k tomu se potvrzuje, že celkový dopad na dovozní sektor není nepřiměřený.
(42)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace ohledně zájmu dovozců a velkoobchodníků. Potvrzují se proto prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto skupin uvedená v 143. až 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3 Maloobchodníci a spotřebitelé
(43)
Jelikož ohledně zájmu maloobchodníků a spotřebitelů nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 150. až 153. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.4 Závěr ohledně zájmu Unie
(44)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z ČLR.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(45)
Po zveřejnění předběžných zjištění společnost Ningbo Favored učinila podání týkající se metodiky použité pro stanovení rozpětí újmy. Společnost tvrdila, že úpravou struktury PCN vznikla nerovnováha. Konkrétně tvrdila, že ke zkreslení údajů pravděpodobně došlo kvůli nákladům na balení. Druhá otázka se týkala metody použité k zajištění spravedlivého srovnání z hlediska obchodní úrovně. V prozatímní fázi byly údaje za Unii rozděleny na maloobchodní a velkoobchodní prodejní kanály, avšak společnost Ningbo Favored namítla, že tím vznikly dvě cílové ceny za jeden typ výrobku, což by podle ní bylo protiprávní.
(46)
Pokud jde o tvrzení k úpravě struktury PCN, simulace ukázaly, že v případě, že by se úprava neprovedla, došlo by ke zkreslení. Změny provedené ve struktuře PCN (které byly fakticky konsolidací údajů s cílem zlepšit míru shody a reprezentativnost) odstranily zkreslení a zlepšily spolehlivost výpočtů. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout.
(47)
Druhá otázka vznesená společností Ningbo Favored ohledně metody prozatímně použité k zajištění spravedlivého srovnání z hlediska obchodní úrovně byla rovněž náležitě analyzována. V tomto ohledu bylo shledáno, že ačkoliv se ceny mezi uvedenými dvěma prodejními kanály obvykle lišily, ve stávajícím případě se nejednalo o žádný identifikovatelný či konzistentní vzorec. Ve skutečnosti za určitých okolností byly prodejní ceny výrobce pro maloobchodníky nižší než pro velkoobchodníky, zatímco v jiných případech by se jednalo o opak. Bylo proto rozhodnuto přijmout toto tvrzení, že by se neměla provádět žádá úprava o obchodní úroveň, jelikož podmínky pro takovou úpravu nebyly splněny. Tato změna metodiky nepatrně ovlivnila rozpětí újmy.
(48)
V reakci na poskytnutí konečných informací společnost Ningbo Favored namítla, že metoda, která byla použita k výpočtu prodeje pod cenou byla chybná a nespolehlivá, jelikož na straně výrobního odvětví byla výchozím bodem výpočtu prodejní cena Unie za PCN místo nákladů na výrobu za PCN. Společnost Ningbo Favored dospěla k závěru, že nebyly použity náklady na výrobu za PCN, jelikož úředníci Komise „nenaléhaly“ na společnost, aby poskytla příslušné údaje, a řízení by proto mělo být z důvodu „nedostatku důkazů“ zastaveno.
(49)
Základní nařízení však nestanoví, jak má být cílová cena výrobního odvětví Unie stanovena. Běžnou praxí je stanovit ji buď na základě nákladů na výrobu za PCN a cílového zisku, nebo použitím prodejních cen ze závodu za PCN při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie, a úpravou o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí. Obě metody jsou spolehlivé a jejich použití je zaměnitelné (v závislosti na okolnostech). Při šetření byla použita druhá metoda (tj. na základě skutečných prodejních cen Unie při prodeji nezávislým odběratelům), jelikož ne všichni výrobci v Unii byli schopni vypočítat spolehlivě náklady na výrobu za PCN.
(50)
S ohledem na výše uvedené tvrzení, že použitá metoda je nespolehlivá, a tvrzení, že by řízení mělo být proto zastaveno, se odmítají.
(51)
Skupina CeDo tvrdila, že metodika použitá pro stanovení prozatímního rozpětí újmy nebyla správná, jelikož plně nezohlednila strukturu skupiny CeDo. Dovozce CeDo UK, který je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (dále jen „CeDo (Shanghai)“), dodává na trh Unie fólii vyráběnou jak v ČLR, tak v Unii, a to vždy prostřednictvím dovozce/obchodníka, který je ve spojení. Uvedená společnost tvrdila, že výše prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí tohoto dovozce ve spojení neměla být odečtena z ceny CeDO při dalším prodeji, jelikož hospodářská soutěž se odehrává na úrovni odběratelů v Unii. Tvrdila, že prodejní ceny společnosti CeDo na úrovni odběratelů by výrobnímu odvětví Unie újmu nepůsobily.
(52)
K výroku společnosti CeDo ohledně jejích prodejních cen ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie vznesli stěžující si výrobci v Unii několik námitek. Tato záležitost však nemohla být dále šetřena, jelikož informace, které strany předložily, nebylo možné v tak pozdní fázi šetření ověřit.
(53)
V této věci je třeba poznamenat, že účelem výpočtu rozpětí újmy je určit, zda by uplatnění nižší sazby cla na ceny CIF dumpingového dovozu, než je sazba založená na dumpingovém rozpětí, postačovalo k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem. Toto posouzení by mělo vycházet z ceny CIF dotčeného dovozu, což je úroveň, která je považována za porovnatelnou s cenou ze závodu výrobního odvětví Unie. V případě dovozu uskutečněného prostřednictvím dovozců ve spojení, obdobně jako u postupu při výpočtu dumpingového rozpětí, který by mohl být pro určení sazby při uplatnění pravidla nižšího cla nahrazen výpočtem rozpětí újmy, je cena CIF určena početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s náležitou úpravou podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Dále, aniž jsou dotčeny posledně zmíněné komentáře, je třeba poznamenat, že metodika, kterou zastává společnost CeDo, by vedla nevyhnutelně k použití cen týkajících se výroby hliníkové fólie společností CeDo v Unii, jelikož, jak je uvedeno výše, dovozce/obchodník ve spojení dodával na trh v Unii hliníkovou fólii vyráběnou jak v Číně, tak v Unii.
(54)
Společnost CeDo se vrátila k výše uvedené otázce v konečné fázi. Rovněž požádala o slyšení s úředníkem pro slyšení Generálního ředitelství pro obchod a slyšení pro projednání této záležitosti bylo uspořádáno. Společnost CeDo setrvala na výše zmíněné argumentaci a rovněž napadla výše uvedené vysvětlení týkající se čl. 2 odst. 9, přičemž tvrdila, že čl. 2 odst. 9 je uvedený pod ustanoveními základního nařízení týkajícími se dumpingu a nelze jej analogicky použít pro výpočet újmy. Orgány upozornily, že i když se článek 2 zabývá otázkami dumpingu, čl. 2 odst. 9 spadá pod podkapitolu „vývozní cena“ a uvádí pokyny pro výpočet vývozní ceny v případě unijního prodeje prostřednictvím dovozce ve spojení. Žádné jiné ustanovení základního nařízení neobsahuje v tomto ohledu konkrétnější pokyny.
(55)
Společnost CeDo vznesla otázku rozsudku Tribunálu ve věci společnosti Kazchrome (4), který by zde dle jejího názoru mohl poskytnout vodítko, neboť stanoví, že nejpřesnější metodou výpočtu cenového podbízení by bylo srovnání dovozních cen s cenami zboží výrobního odvětví Společenství při zahrnutí veškerých nákladů, které vzniknou, než se výrobek dostane do prostor zákazníka. Dlužno ovšem podotknout, že Tribunál také připustil, že tento přístup není praktický, a z rozsudku jasně vyplývá, že ceny CIF představují přijatelnou metodiku pro stanovení rozpětí újmy. Věc Kazchrome navíc souvisela se zvláštní situací týkající se zboží, které na trh EU vstupovalo nejprve přes Litvu (tranzit) a následně přes Rotterdam, kde bylo celně odbaveno. V uvedeném případě Komise rozhodla stanovit cenové podbízení i prodej pod cenou na základě ceny v místě tranzitu, narozdíl od ceny po celním odbavení. Při tomto šetření jde však o jiný případ, neboť není pochyb o tom, že stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou se zakládá na ceně CIF společnosti CeDo po celním odbavení. V rozsudku ve věci společnosti Kazchrome Tribunál navíc své závěry jasně omezil na uvedený konkrétní případ.
(56)
Společnost CeDo rovněž vznesla otázku spravedlivého srovnání a citovala dvě zprávy panelů WTO (5). Orgány jsou přesvědčeny o tom, že ceny CeDo, jak byly stanoveny ze strany útvarů Komise, a ceny ze závodu výrobního odvětví Unie (jak pro cenové podbízení, tak pro prodej pod cenou) představují základ pro spravedlivé a přiměřené srovnání. Je třeba mít na paměti, že dokonalé srovnání by znamenalo, že by se měly zohledňovat pouze nabídky v rámci stejné smlouvy, protože pouze tehdy by podmínky prodeje byly totožné. Dokonalé srovnání není možné, a proto jsou orgány přesvědčeny o tom, že použitá metodika využívající průměrných cen získaných u podobných výrobků během jednoho roku období šetření je správná. Tato metodika byla v rámci oznámení jasně sdělena.
(57)
Navíc se má za to, že by metoda, kterou zastává společnost CeDo, vedla k nerovnému zacházení při výpočtu rozpětí této společnosti a rozpětí ostatních vyvážejících výrobců prodávajících nezávislým dovozcům, kteří byli zařazeni do vzorku. Metodika použitá v případě ostatních vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vycházela z vývozní ceny na úrovni CIF, z níž jsou samozřejmě vyjmuty prodejní, správní a režijní náklady a zisk z následného prodeje v Unii po celním odbavení. Komise se domnívá, že určení přiměřené dovozní ceny pro stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou by nemělo být ovlivněno tím, zda se vývoz uskutečňuje pro provozovatele ve spojení nebo nezávislé provozovatele v Unii. Metodika, kterou Komise používá, zajišťuje, že se v obou případech použije stejné zacházení. Závěrem je nutno vzít v úvahu, že by, jak již bylo zmíněno v 53. bodě odůvodnění, přístup požadovaný společností CeDo zejména v situaci této společnosti zamlžil a rozostřil dvě rozdílné funkce, v nichž společnost CeDo jakožto dodavatel hliníkových fólií na trh Unie působí. Společnost CeDo totiž ve skutečnosti dodává na trh Unie za prvé jako výrobce usazený v Unii a za druhé jako další prodejce hliníkových fólií dovážených z Číny. Účelem výpočtu dumpingového rozpětí není změřit, do jaké míry prodej společnosti CeDo UK jakožto dovážejícího výrobce Unie poškozuje výrobce Unie, ale stanovit, zda má takový dopad dovoz od společnosti CeDo Shaghai prostřednictvím cenového podbízení a prodeje pod cenou výrobců Unie. Za tímto účelem je příslušnou cenou, která má být zohledněna, cena, za kterou je dotčený výrobek prodáván do Unie, a nikoli cena, za kterou jsou dovážené materiály dále prodávány dovážejícími výrobci v Unii. To je v souladu s přístupem použitým pro stanovení rozpětí újmy při dovozu ze strany domácích výrobců v Unii.
(58)
Závěrem dlužno uvést, že ceny výrobců v Unii byly upraveny na úroveň ceny ze závodu odečtením nejen dobropisů, slev z cen a rabatů, ale také provizí (forma prodejních nákladů) a výdajů souvisejících s dopravou. Proto by srovnávání ceny dalšího prodeje dovozce s cenou ze závodu výrobního odvětví Unie nepředstavovalo spravedlivé srovnání.
(59)
Z výše uvedených důvodů bylo potvrzeno, že požadavek na revizi metodiky pro výpočet rozpětí újmy pro společnost CeDo nemohl být přijat.
(60)
Revidované ziskové rozpětí dovozců, které nejsou ve spojení (pozměněné z důvodů vysvětlených v 23. bodě odůvodnění), mělo dopad na rozpětí újmy pro společnost CeDo, jelikož se odečítá od ceny při dalším prodeji. Všechna rozpětí prodeje pod cenou byla ovlivněna opravou administrativní chyby při uplatnění cílového zisku v prozatímní fázi.
(61)
Na základě výše uvedeného jsou konečná rozpětí újmy tato:
Název společnosti
Prodej pod cenou
CeDo (Shanghai) Ltd.
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd
15,6 %
Vážený průměr v případě dalších spolupracujících výrobců
14,6 %
Zbytkové rozpětí
35,6 %
8.2 Konečná opatření
(62)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z ČLR na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(63)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí pro odstranění újmy
Sazba antidumpingového cla
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
14,2 %
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
30,6 %
14,6 %
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd.
32,9 %
15,6 %
15,6 %
Další spolupracující společnosti
34,9 %
14,6 %
14,6 %
Celostátní dumpingové rozpětí
45,6 %
35,6 %
35,6 %
(64)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během uvedeného šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze využít těchto sazeb a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(65)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní vývozce.
(66)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(67)
Všechny žádosti o uplatňování individuální sazby antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (6) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(68)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(69)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v tabulce v čl. 1 odst. 2 s průměrnou sazbou cla ve výši 14,6 %, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené posledně jmenovaným společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(70)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(71)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(72)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností.
(73)
Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
CeDo (Shanghai) Ltd., Šanghaj
14,2 %
B299
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd., Yuyao City
14,6 %
B301
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd., Ningbo
15,6 %
B300
Able Packaging Co.,Ltd., Šanghaj
14,6 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd., Guangzhou
14,6 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao City
14,6 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd., Šanghaj
14,6 %
B305
Weifang Quanxin Aluminum Foil Co.,Ltd., Linqu
14,6 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd., Zhengzhou City
14,6 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd., Zhouzhou City
14,6 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd., Zibo
14,6 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao
14,6 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,6 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 833/2012 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011),
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Čínské lidové republice, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 14,6 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 217/2013 AL CONSILIULUI
din 11 martie 2013
de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite folii de aluminiu în rulouri originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsuri provizorii
(1)
Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 833/2012 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie (denumită în continuare „măsurile provizorii”) asupra importurilor de anumite folii de aluminiu în rulouri originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).
(2)
Procedura a fost deschisă în urma unei plângeri depuse la data de 9 noiembrie 2011 de către Asociația Europeană a Metalelor (Eurométaux) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 50 % din producția totală de anumite folii de aluminiu în rulouri din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul și a prejudiciului important cauzat de dumping, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri. În conformitate cu considerentul 17 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
1.2. Procedura ulterioară
(3)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea concluziilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris punctele de vedere cu privire la concluziile provizorii. Părților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate. În special, un producător-exportator a cerut și i s-au acordat audieri, în prezența consilierului-auditor din cadrul Direcției Generale Comerț.
(4)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.
(5)
În urma publicării regulamentului provizoriu, trei dintre producătorii-exportatori chinezi care au cooperat au afirmat că denumirile lor au fost incorect scrise la articolul 1 alineatul (2) din regulamentul provizoriu. În consecință, un corrigendum la regulamentul provizoriu a fost publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), în care au fost stabilite denumirile corecte ale acestor societăți.
2. PRODUSUL VIZAT ȘI PRODUSUL SIMILAR
(6)
Produsul care face obiectul prezentei anchete este folia de aluminiu cu grosimea cuprinsă între minimum 0,007 mm și maximum 0,021 mm, fără suport, neprelucrată altfel decât prin simplă laminare, gofrată sau nu, în rulouri ușoare cu greutatea de maximum 10 kg (denumită în continuare „produsul în cauză”, „folie de aluminiu în rulouri” sau „AHF”). Produsul în cauză este clasificat în prezent la codurile NC ex 7607 11 11 și ex 7607 19 10.
(7)
Produsul în cauză este utilizat, în general, ca produs de consum pentru ambalare și alte aplicații de uz casnic și/sau de catering. Definiția produsului nu a fost contestată.
(8)
Ancheta a arătat că foliile de aluminiu în rulouri produse și exportate din RPC, foliile de aluminiu în rulouri produse și vândute în Uniune de către producătorii din Uniune și foliile de aluminiu în rulouri produse și vândute în Turcia (țara analoagă) de către producătorul turc cooperant au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(9)
În absența altor comentarii cu privire la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă concluziile considerentelor 18-20 din regulamentul provizoriu.
3. EȘANTIONAREA
(10)
În lipsa altor observații cu privire la eșantionare, se confirmă considerentele 21-26 din regulamentul provizoriu.
4. DUMPINGUL
4.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)
(11)
Ulterior comunicării provizorii, s-au primit comentarii din partea CeDo (Shanghai) Ltd (denumită în continuare „CeDo”) privind constatările cu privire la criteriul prevăzut la articolul 2 alineatul (7) litera (c) a treia liniuță din regulamentul de bază. În observațiile sale și în timpul unei audieri cu consilierul-auditor, societatea a contestat constatarea că deciziile sale privind obținerea de finanțare din străinătate au fost sub rezerva aprobării statului și, prin urmare, au creat o denaturare a situației sale financiare. CeDo a susținut că „Normele de aplicare a înregistrării datoriilor externe” din China nu au avut un efect de denaturare asupra situației sale financiare, deoarece împrumutul său privea un împrumut intragrup de la o societate afiliată din afara Chinei și s-a bazat exclusiv pe considerente financiare în cadrul grupului. Societatea a afirmat, de asemenea, că aprobarea de a transfera dobânzile și suma împrumutată a fost acordată în mod automat.
(12)
Reanalizând informațiile suplimentare furnizate de către societate și argumentele prezentate în urma comunicării provizorii, s-a considerat că, în pofida existenței unor cerințe privind aprobarea înregistrării și a rambursării împrumutului, se poate stabili, în acest caz particular al unui împrumut în interiorul grupului că situația financiară a societății nu a făcut obiectul unor distorsiuni semnificative având în vedere faptul că s-a constatat că societatea a rambursat dobânzile și suma împrumutată în conformitate cu termenii acordului de împrumut. În aceste condiții, s-a constatat că societatea îndeplinește criteriul prevăzut la articolul 2 alineatul (7) litera (c) a treia liniuță din regulamentul de bază.
(13)
În lipsa oricăror altor observații în ceea ce privește statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, sub rezerva modificării menționate anterior, considerentele 27-53 din regulamentul provizoriu sunt astfel confirmate.
4.2. Tratamentul individual („TI”)
(14)
În absența oricăror observații cu privire la TI, se confirmă considerentele 54-56 din regulamentul provizoriu.
4.3. Țară analoagă
(15)
Nicio parte nu a adus obiecții cu privire la alegerea Turciei ca țară analoagă pentru determinarea definitivă.
(16)
În lipsa altor observații privind alegerea țării analoage, se confirmă considerentele 57-64 din regulamentul provizoriu.
4.4. Valoarea normală
(17)
Valoarea normală a fost calculată pe baza datelor furnizate de unicul producător cooperant din țara analoagă (Turcia). Astfel, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor de vânzare interne și valoarea normală construită a unui producător turc al produsului similar.
(18)
Societatea Ningbo Favored Commodity Co., Ltd (denumită in continuare „Ningbo Favored”) a pus sub semnul întrebării modul în care datele provenind de la un singur producător turc ar putea fi suficient de reprezentative pentru a stabili o marjă de dumping pentru ansamblul tuturor producătorilor-exportatori chinezi și a considerat surprinzător faptul că prețurile de pe piața internă din Turcia erau în mod semnificativ mai ridicate decât cele din Uniune. În ceea ce privește piața turcă de folie de aluminiu, astfel cum s-a menționat în considerentul 63 din regulamentul provizoriu, Turcia a fost considerată ca fiind o țară analoagă adecvată, pa baza volumului și valorilor producției interne, a importurilor și a exporturilor. În ceea ce privește faptul că prețurile de pe piața turcă sunt mai mari decât cele din Uniune, acesta nu este un factor decisiv în selectarea unei țări analoge corespunzătoare. În orice caz, diferența de preț poate fi parțial explicată prin faptul că industria din Uniune s-a apropiat de pragul de rentabilitate în cursul perioadei de anchetă. Dacă industria din Uniune este în măsură să realizeze un profit rezonabil (adică 5 %, astfel cum se menționează în considerentul 158 din regulamentul provizoriu), diferența de preț între prețurile din Turcia și prețurile de pe piața Uniunii se va reduce.
(19)
Ningbo Favored a susținut, de asemenea, că instituțiile nu au furnizat informații suficiente cu privire la valoarea normală construită.
(20)
În această privință se precizează că, astfel cum se explică în considerentul 70, Comisia a furnizat părții în cauză toate informațiile relevante privind datele utilizate pentru calcularea valorii normale care puteau fi divulgate fără a încălca dispozițiile articolului 19 din regulamentul de bază, adică garantând în același timp faptul că datele confidențiale furnizate de unicul producător din Turcia sunt tratate ca atare și nu sunt dezvăluite altor părți. Informațiile transmise producătorului-exportator au fost utile și i-au oferit acestuia posibilitatea de a înțelege metodologia utilizată în conformitate cu dispozițiile articolului 2 din regulamentul de bază. În plus, în cadrul unei audieri care a avut loc la cererea Ningbo Favored, societatea a fost informată că, în scopul calculării dumpingului toate numerele de control al produsului („NCP”) au fost utilizate și că în situațiile în care producătorul turc nu a vândut exact același tip de produs, valoarea normală a fost stabilită prin ajustarea celui mai apropiat NCP vândut de producătorul turc. În cele din urmă, Ningbo Favored și ceilalți exportatori chinezi incluși în eșantion au primit informații suplimentare cu privire la stabilirea valorii normale construite în momentul comunicării constatărilor finale. Prin urmare, afirmațiile de mai sus a trebuit să fie respinse.
(21)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 65-72 din regulamentul provizoriu.
4.5. Prețul de export
(22)
Ningbo Favored a solicitat ca valorile din vânzările la export în lista cu tranzacții individuale să fie convertite din dolari americani în moneda chineză pe baza cursului de schimb lunar furnizat în chestionar, mai degrabă decât rata de schimb efectivă la momentul diverselor tranzacții. În acest sens, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (j) privind conversiunea monedelor din regulamentul de bază, atunci când comparația prețurilor necesită o conversie monetară, astfel de operațiuni de conversie se fac utilizând cursul de schimb de la data vânzării. De asemenea, s-a observat că, instrucțiunile la chestionar prevedeau în mod explicit că sumele care trebuie utilizate sunt cele în moneda în care se ține contabilitatea, astfel cum au fost înregistrate în evidențele contabile ale pârâtului. Prin urmare, societatea a fost informată în mod corespunzător cu privire la rata de schimb care urmează a fi utilizată. Prin urmare, acest argument nu a putut fi acceptat.
(23)
În urma instituirii măsurilor provizorii, s-a efectuat o vizită suplimentară de verificare la sediul unuia dintre importatorii independenți pentru care a fost stabilit profitul menționat în considerentul 75 din regulamentul provizoriu. Ca urmare, marja de profit utilizată pentru construirea prețului de export, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, a scăzut.
(24)
În absența oricăror alte observații, sub rezerva modificării menționate anterior, se confirmă considerentele 73-75 din regulamentul provizoriu.
4.6. Comparația
(25)
Nu s-a primit nicio observație pertinentă în ceea ce privește comparația. În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 76-78 din regulamentul provizoriu.
4.7. Marje de dumping
(26)
Nu a fost prezentată nicio observație pertinentă cu privire la marjele de dumping. În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 79-81 din regulamentul provizoriu.
(27)
Ca urmare a revizuirii profiturilor importatorilor independenți, astfel cum se menționează în considerentul 23, precum și ca urmare a rectificării unor erori materiale, marjele de dumping definitive, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:
Numele societății
Marja de dumping
CeDo (Shanghai) Ltd
37,4 %
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd
30,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd
32,9 %
Alte societăți cooperante
34,9 %
Marja de dumping la nivel național
45,6 %
(28)
Pe baza datelor prezentate în considerentul 81 din regulamentul provizoriu, marja de dumping națională definitivă pentru RPC a fost stabilită prin utilizarea tranzacțiilor care fac obiectul dumpingului celui mai mare ale exportatorilor care au cooperat. Pe această bază, marja de dumping definitivă s-a dovedit a fi de 45,6 %.
5. PREJUDICIUL
5.1. Producția din Uniune și industria din Uniune
(29)
În absența observațiilor în legătură cu producția Uniunii și cu producătorii din Uniune, prin prezenta se confirmă considerentul 83 din regulamentul provizoriu.
5.2. Consumul la nivelul Uniunii
(30)
În lipsa observațiilor cu privire la consumul din Uniune, se confirmă considerentele 84-86 din regulamentul provizoriu.
5.3. Importurile din RPC în Uniune
5.3.1. Volumul și cota de piață
(31)
În absența observațiilor cu privire la nivelul importurilor din RPC în Uniune, și cu privire la cota de piață, se confirmă considerentele 87-89 din regulamentul provizoriu.
5.3.2. Prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping și subcotarea prețurilor
(32)
Astfel cum s-a explicat în mod corespunzător în considerentul 47, după analizarea observațiilor primite în urma comunicării concluziilor provizorii, s-a considerat oportun să nu se aplice un nivel de ajustare comercială pentru comparația între prețurile produsului în cauză și folia de aluminiu produsă de industria din Uniune. Această modificare a metodei a afectat ușor marjele de subcotare.
(33)
În plus, marja de subcotare a grupului CeDo grup a fost redusă prin revizuirea marjei de profit a importatorilor independenți (a se vedea considerentul 23). Cu toate acestea, marja de subcotare medie ponderată pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion rămâne peste 7 %.
(34)
Cu excepția modificărilor menționate anterior și în lipsa oricăror alte observații referitoare la prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping și subcotarea prețurilor, metodologia descrisă în considerentele 90-94 din regulamentul provizoriu pentru stabilirea subcotării prețurilor se confirmă.
5.4. Situația economică a industriei din Uniune și a producătorilor reprezentativi din Uniune
5.4.1. Observații preliminare și date referitoare la industria din Uniune
(35)
În absența unor observații în acest sens, se confirmă constatările provizorii enunțate în considerentele 95-107 din regulamentul provizoriu.
5.4.2. Amploarea marjei de dumping reale
(36)
În lipsa oricăror observații în acest sens, se confirmă considerentul 108 din regulamentul provizoriu.
5.5. Concluzie privind prejudiciul
(37)
Pe baza informațiilor de mai sus, constatările provizorii stabilite în considerentele 109-112 din regulamentul provizoriu se confirmă.
6. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(38)
Comisia nu a primit nicio observație referitoare la constatările provizorii în ceea ce privește legătura de cauzalitate dintre dumping și prejudiciu. Prin urmare, se confirmă faptul că importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază și că nu există alți factori cunoscuți care sunt de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Din aceste motive, concluziile specificate în considerentele 113-136 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
7. INTERESUL UNIUNII
7.1. Industria Uniunii
(39)
În absența oricăror observații privind interesul industriei din Uniune, se confirmă considerentele 138-142 din regulamentul provizoriu.
7.2. Importatori/angrosiști
(40)
Cooperarea din sectorul importator a fost foarte scăzută și, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 146 din regulamentul provizoriu, numai doi importatori au transmis răspunsuri la chestionar. Astfel cum se menționează la considerentul 23, după instituirea de măsuri provizorii, cel mai mare importator (Robinson Young, UK) a fost vizitat în scopul de a verifica răspunsul său la chestionar. Verificarea a dus la o corecție a rentabilității raportate de această societate cu privire la activitățile sale relevante. În consecință, marja de profit medie ponderată a doi importatori care au cooperat incluși în eșantion a scăzut. Cu toate acestea, reducerea de profit a importatorilor cooperanți nu a fost considerată semnificativă în ceea ce privește analiza interesului Uniunii, deoarece ambele rate de profit (înainte și după corecție) au fost moderate.
(41)
Unul dintre importatorii incluși în eșantion a contestat concluzia preliminară sintetizată la considerentul 148 din regulamentul provizoriu că impactul măsurilor privind sectorul de import în ansamblul său nu ar fi disproporționat, deoarece acesta ar putea fi forțat să iasă de pe piață în cazul în care măsurile ar fi confirmate. Cu toate acestea, în regulamentul provizoriu s-a concluzionat că, într-adevăr, industria din Uniune ar putea recâștiga unele contracte în detrimentul sectorului de import. Cu toate acestea, nu există nicio îndoială că importurile produsului în cauză vor continua să contribuie la piața din Uniune, deși în prezent pe baza concurenței loiale, și, prin urmare, probabil la o scară mai redusă. Având în vedere acestea, se confirmă că impactul global asupra sectorului importator nu este disproporționat.
(42)
Nu au fost primite alte observații sau informații privind interesele importatorilor și ale angrosiștilor. Prin urmare, se confirmă constatările provizorii din considerentele 143-149 din regulamentul provizoriu în ceea ce privește interesul acestor grupuri.
7.3. Comercianți cu amănuntul și consumatori
(43)
În absența observațiilor cu privire la interesele vânzătorilor cu amănuntul și ale consumatorilor, se confirmă considerentele 150-153 din regulamentul provizoriu.
7.4. Concluzie privind interesul Uniunii
(44)
Având în vedere cele menționate mai sus, se confirmă concluziile provizorii privind interesul Uniunii, și anume faptul că nu există motive incontestabile care să împiedice instituirea de măsuri definitive asupra importurilor de anumite folii de aluminiu originare din RPC.
8. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
8.1. Nivel de eliminare a prejudiciului
(45)
După comunicarea concluziilor provizorii, Ningbo Favored a prezentat observații cu privire la metodologia folosită pentru calcularea marjelor de prejudiciu. Societatea a susținut că ajustările efectuate în structura NCP au creat un dezechilibru. În special, ea a susținut că responsabile de denaturarea datelor au fost probabil costurile de ambalare. O a doua observație privea metoda utilizată pentru a se asigura o comparație echitabilă în ceea ce privește nivelul de comercializare. În etapa provizorie, datele Uniunii au fost împărțite între canalele de vânzări cu amănuntul și angro, cu toate acestea, Ningbo Favored a susținut că acest lucru a creat două prețuri-țintă pentru fiecare tip de produs ceea ce, în opinia societății, este ilegal.
(46)
În legătură cu afirmația privind ajustarea efectuată în structura NCP, simulările au demonstrat faptul că ar avea loc distorsiuni în cazul în care nu ar fi efectuate ajustări. Aceste modificări în structura NCP (care au fost, de fapt, o consolidare a datelor pentru a îmbunătăți rata de concordanță și reprezentativitatea) au eliminat denaturările și au îmbunătățit gradul de fiabilitate a calculelor. Prin urmare, această cerere a trebuit să fie respinsă.
(47)
Cea de a doua problemă ridicată de către Ningbo Favored privind metoda utilizată provizoriu pentru a se asigura o comparație echitabilă în ceea ce privește nivelul de comercializare, a fost, de asemenea, analizată în mod corespunzător. În acest sens, s-a constatat că, deși în general, prețurile au variat între cele două canale de vânzare, în cazul de față nu a existat un model identificabil sau consecvent. Într-adevăr, în anumite cazuri, prețurile de vânzare ale producătorilor către comercianții cu amănuntul ar fi mai mici decât cele către angrosiști, în timp ce în alte cazuri, s-ar petrece invers. Prin urmare, s-a decis să se accepte această afirmație, că niciun nivel de ajustare comercială nu ar trebui efectuat deoarece condițiile pentru o astfel de ajustare nu au fost îndeplinite. Prin urmare, calculele definitive ale nivelurilor de eliminare a prejudiciului au fost adoptate pe baza prețurilor consolidate de producătorii-exportatori și industria din Uniune, fără nicio ajustare a nivelului de comercializare. Această modificare a metodei a afectat ușor marjele de prejudiciu.
(48)
În răspuns la comunicarea definitivă Ningbo Favored a susținut că metoda utilizată pentru a calcula subcotarea prețurilor de referință a fost inadecvată și nefiabilă, deoarece, în cazul industriei din Uniune, punctul de plecare a fost prețul de vânzare per NCP în Uniune mai degrabă decât a costurile de producție per NCP. Ningbo Favored a concluzionat că nu a fost utilizat CP per NCP deoarece funcționarii Comisiei „nu au cerut” societății să furnizeze date relevante și prin urmare, procedura ar trebui încheiată, din cauza „lipsei de probe”.
(49)
Cu toate acestea, regulamentul de bază nu dispune modul în care ar trebui să fie stabilit prețul-țintă al industriei din Uniune. Este o practică obișnuită să se facă acest lucru fie pe baza costului de producție per NCP plus profitul-țintă, fie prin utilizarea prețurilor de vânzare per NCP franco fabrică către clienți neafiliați de pe piața Uniunii și de ajustare a acestora cu profiturile/pierderile reale realizate în decursul PA și adăugând profitul-țintă stabilit. Ambele metode sunt fiabile și pot fi utilizate în mod interschimbabil (după caz). În cadrul anchetei, a fost utilizată a doua metodă (adică pe baza prețurilor efective de vânzare din Uniune către clienți neafiliați) deoarece nu toți producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost în măsură să calculeze un CP per NCP fiabil.
(50)
Având în vedere cele de mai sus, afirmația că metoda adoptată nu este fiabilă și afirmația conform căreia procedura ar trebui încheiată sunt, prin urmare, respinse.
(51)
Grupul CeDo a susținut că metodologia utilizată pentru calcularea marjelor sale provizorii de prejudiciu nu a fost corectă, deoarece nu iau pe deplin în considerare structura grupului CeDo. Într-adevăr importatorul CeDo UK, afiliat unui producător-exportator care a cooperat inclus în eșantion [„CeDo (Shanghai)”], asigură pe piața Uniunii folii produse atât în RPC cât și în Uniune, toate fiind canalizate prin intermediul unui importator/comerciant afiliat. Potrivit afirmațiilor societății, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și celelalte costuri generale ale acestui importator afiliat și marja de profit nu ar fi trebuit să fie deduse din prețul de revânzare practicat de CeDo, deoarece concurența are loc la nivelul clienților din Uniune. Grupul a susținut că prețurile sale de vânzare la nivelul clienților nu ar fi prejudiciabile pentru industria din Uniune.
(52)
Afirmația CeDo cu privire la prețurile sale de vânzare în raport cu cele ale industriei din Uniune a fost contestată de mai multe observații primite de la producătorii reclamanți din Uniune. Cu toate acestea, acest aspect nu a putut fi investigat în continuare, deoarece informațiile prezentate de părți nu au putut fi verificate în acest stadiu tardiv al anchetei.
(53)
Pe fond, trebuie remarcat faptul că scopul de a calcula o marjă de prejudiciu este de a determina dacă aplicarea prețului CIF al importurilor care fac obiectul unui dumping la un nivel mai redus al taxei decât cel bazat pe marja de dumping ar fi suficientă pentru a elimina prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. Această evaluare ar trebui să se bazeze pe prețul CIF al importurilor în cauză, care este considerat a fi la un nivel comparabil cu prețul franco fabrică al industriei din Uniune. În cazul importurilor efectuate prin intermediul unor importatori afiliați, prin analogie cu metoda utilizată pentru calcularea marjei de dumping, care poate fi înlocuită cu calcularea marjei de prejudiciu pentru determinarea taxei în conformitate cu regula taxei mai mici, prețul CIF este construit pe baza prețului de revânzare către primul client neafiliat, ajustat în mod corespunzător, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În al doilea rând și fără a aduce atingere acestor din urmă observații, trebuie remarcat faptul că metodologia susținută de CeDo ar conduce la utilizarea inevitabilă a prețurilor referitoare la producția de folie de aluminiu din Uniune a CeDo, deoarece, astfel cum s-a menționat mai sus, acest importator/comerciant a furnizat pe piața Uniunii folie de aluminiu fabricată atât în China, cât și Uniune.
(54)
CeDo a revenit asupra aspectelor de mai sus în stadiul de definitivare. De asemenea, grupul a solicitat să fie audiat de către consilierul-auditor din cadrul Direcției Generale pentru Comerț și a fost organizată o audiere pentru a discuta acest aspect. CeDo a reiterat argumentele sale anterioare și, de asemenea, a contestat explicația de mai sus privind articolul 2 alineatul (9), susținând că articolul 2 alineatul (9) apare în cadrul dispozițiilor referitoare la dumping din regulamentul de bază și nu a putut fi utilizat prin analogie pentru calcularea prejudiciului. Instituțiile indică faptul că, deși articolul 2 se referă la dumping, articolul 2 alineatul (9) se află în cadrul subcapitolului „prețul de export” și oferă orientări pentru calcularea prețului de export în cazul vânzărilor în Uniune prin intermediul unui importator afiliat. Nicio altă dispoziție în regulamentul de bază nu conține îndrumări mai specifice în acest sens.
(55)
CeDo a ridicat problema Hotărârii Tribunalului în cazul Kazchrome (4) care, potrivit grupului, a furnizat orientări în acest sens, precizând că modul cel mai exact de calculare a subcotării de preț ar fi compararea prețurilor de import cu prețurile produselor din industria comunitară cu includerea tuturor costurilor suportate până la sediul clienților. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că Tribunalul a recunoscut, de asemenea, că această abordare nu este practică și hotărârea precizează faptul că prețurile CIF reprezintă o metodologie acceptabilă de calculare a marjelor de prejudiciu. În plus, cauza Kazchrome se referea la o situație specială care implică mărfuri care au intrat pe piața UE în primul rând prin Lituania (în tranzit) și apoi prin Rotterdam, unde au fost vămuite. În acest caz, Comisia a decis să se calculeze subcotarea prețurilor de vânzare și subcotarea prețurilor indicative pe baza prețului la punctul de tranzit, spre deosebire de prețul după vămuire. Acest lucru nu este valabil pentru prezenta anchetă, în care nu se contestă faptul că modalitatea calculării subcotării prețurilor de vânzare și a subcotării prețurilor indicative, se bazează pe prețul CIF al CeDo după vămuire. În plus, în hotărârea sa privind Kazchrome, Tribunalul și-a limitat în mod clar concluziile la acest caz specific.
(56)
CeDo a ridicat problema unei comparații echitabile și a citat două rapoarte ale grupului special al OMC (5). Instituțiile sunt convinse că prețurile CeDo, astfel cum au fost stabilite de către serviciile Comisiei și prețurile franco fabrică practicate de industria din Uniune (atât pentru subcotarea prețurilor de vânzare cât și a celor indicative) oferă baza unei comparații echitabile și rezonabile. Ar trebui să se țină seama de faptul că o perfectă comparație ar însemna că numai ofertele pentru același contract ar trebui să fie luate în considerare, deoarece numai atunci condițiile de vânzare ar fi identice. Deoarece o comparație perfectă nu este posibilă în acest caz, instituțiile consideră că metodologia care utilizează prețurile medii colectate pentru produse similare în cursul unei perioade de anchetă de un an este corectă. Această metodologie a fost comunicată în mod clar prin informațiile transmise.
(57)
În plus, se consideră că metoda de calcul propusă de CeDo ar determina un tratament inegal în calculul marjelor grupului și ale celor ale celorlalți producători-exportatori incluși în eșantion care vând către importatori independenți. Metodologia utilizată pentru ceilalți producători-exportatori incluși în eșantion s-a bazat pe un preț de export la nivelul CIF, care, bineînțeles, exclude costurile de vânzare, cheltuielile administrative și celelalte costuri generale din Uniune și profitul pentru revânzarea în Uniune după vămuire. Comisia consideră că stabilirea prețului de import relevant pentru calcularea subcotării și a subcotării prețurilor nu ar trebui să fie influențată de faptul că exporturile sunt efectuate către operatori afiliați sau independenți din Uniune. Metodologia urmată de Comisie garantează că în ambele cazuri tratamentul este similar. În cele din urmă, astfel cum s-a menționat deja la considerentul 53, abordarea cerută de către CeDo, în special având în vedere situația acestei societăți, ar induce în eroare și ar face dificilă diferențierea celor două calități distincte în care CeDo funcționează ca un furnizor de folie de aluminiu pe piața Uniunii. Într-adevăr, CeDo livrează pe piața Uniunii, în primul rând, ca producător cu sediul în Uniune și, în al doilea rând, ca revânzător de folie de aluminiu importată din China. Scopul calculării marjei de prejudiciu nu este să se evalueze în ce măsură vânzările CeDo UK, ca producător-importator din Uniune, cauzează un prejudiciu producătorilor din Uniune, ci mai degrabă dacă exporturile CeDo Shanghai au un astfel de efect prin subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative ale producătorilor din Uniune. În acest scop, prețul care trebuie luat în considerare este prețul la care produsul în cauză este vândut către Uniune, și nu prețul la care materiile importate sunt apoi revândute de către producătorii-importatori din Uniune. Această abordare este în concordanță cu abordarea adoptată în momentul calculării marjei de prejudiciu datorată importurilor efectuate de producătorii interni în Uniune.
(58)
În sfârșit, este necesar să se precizeze că prețurile producătorilor din Uniune au fost ajustate la un nivel franco fabrică, prin deducerea nu numai a notelor de credit, reducerilor și rabaturilor, ci și a comisioanelor (o formă de costuri de vânzare) și a cheltuielilor legate de transport. Prin urmare, compararea prețurilor de revânzare ale importatorului, cu prețurile franco fabrică din Uniune nu ar fi o comparație echitabilă.
(59)
Pe baza motivelor enunțate mai sus, s-a susținut în continuare că cererea de revizuire a metodologiei de calculare a marjei de prejudiciu a CeDo nu poate fi acceptată.
(60)
Cu toate acestea, marja de profit revizuită a importatorilor independenți (modificate pentru motivele explicate în considerentul 23) au un impact asupra marjei de prejudiciu a CeDo, deoarece aceasta este dedusă din prețul său de revânzare. În cele din urmă, toate marjele de subcotare au fost afectate de corectarea unei erori de redactare minore în aplicarea profitului-țintă în etapa provizorie.
(61)
Având în vedere mențiunile anterioare, marjele definitive de prejudiciu se stabilesc după cum urmează:
Numele societății
Subcotarea prețurilor de referință
CeDo (Shanghai) Ltd
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd
15,6 %
Media ponderată pentru alte societăți care au cooperat
14,6 %
Marja reziduală
35,6 %
8.2. Măsuri definitive
(62)
Având în vedere constatările formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite folii de aluminiu în rulouri originare din RPC la nivelul marjei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul marjelor prejudiciului constatat.
(63)
Pe baza celor de mai sus, rata la care aceste taxe vor fi impuse este stabilită după cum urmează:
Numele societății
Marja de dumping
Marja de eliminare a prejudiciului
Nivelul taxei antidumping
CeDo (Shanghai) Ltd
37,4 %
14,2 %
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd
30,6 %
14,6 %
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd
32,9 %
15,6 %
15,6 %
Alte societăți cooperante
34,9 %
14,6 %
14,6 %
Marja de dumping la nivel național
45,6 %
35,6 %
35,6 %
(64)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților respective, în cursul anchetei. Astfel, aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă în cazul „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare din RPC și fabricate de societăți, și anume de persoanele juridice menționate. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților expres menționate, nu pot beneficia de aceste niveluri și li se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(65)
Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare din cauza diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale includ prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care respectă cerințele prezentate în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor celorlalți exportatori.
(66)
În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate iniția o anchetă privind eludarea. Ancheta poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și, prin urmare, de a institui o taxă la scară națională.
(67)
Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau în urma creării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui adresată de îndată Comisiei (6) și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzări interne și de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări de denumire a entității sau în urma creării acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, prezentul regulament va fi modificat în consecință prin actualizarea listei de societăți care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping.
(68)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei la nivel național ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(69)
În vederea asigurării tratamentului egal între orice noi exportatori și societățile cooperante neincluse în eșantion, enumerate în tabelul de la articolul 1 alineatul (2), cu taxa medie per eșantion de 14,6 %, ar trebui să se prevadă ca media ponderată a taxei instituite asupra acestora din urmă să se aplice oricăror noi exportatori, care ar fi altfel îndreptățiți la o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, întrucât articolul respectiv nu se aplică în cazul în care s-a folosit eșantionarea.
(70)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite folii de aluminiu în rulouri originare din RPC și de a percepe definitiv sumele depuse cu titlu de taxe provizorii („comunicarea concluziilor finale”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare a constatărilor finale.
(71)
Observațiile verbale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare, după caz.
9. COLECTAREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII
(72)
Ținându-se cont de mărimea marjelor de dumping stabilite și de nivelul de prejudiciu cauzat sectorului industrial din Uniune, se consideră necesar ca sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie, stabilită prin regulamentul provizoriu, să se perceapă în mod definitiv.
(73)
În cazul în care taxele definitive sunt superioare taxelor provizorii, numai sumele depuse cu titlu de taxe provizorii ar trebui să fie percepute definitiv, în timp ce sumele depuse peste nivelul taxei antidumping definitive sunt returnate,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de folie de aluminiu cu o grosime de 0,007 mm sau mai mult, însă mai mică de 0,021 mm, fără suport, neprelucrată altfel decât prin simplă laminare, gofrate sau nu, în rulouri ușoare cu greutatea de maximum 10 kg, încadrate în prezent la codurile NC ex 7607 11 11 și ex 7607 19 10 (codurile TARIC 7607111110 și 7607191010), originare din Republica Populară Chineză.
(2) Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1), fabricat de următoarele societăți:
Întreprinderi
Taxa
Codul adițional TARIC
CeDo (Shanghai) Ltd, Shanghai
14,2 %
B299
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd, Yuyao City
14,6 %
B301
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd, Ningbo
15,6 %
B300
Able Packaging Co., Ltd, Shanghai
14,6 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co., Ltd, Guangzhou
14,6 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co., Ltd, Yuyao City
14,6 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co., Ltd, Shanghai
14,6 %
B305
Weifang Quanxin Aluminum Foil Co., Ltd, Linqu
14,6 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co., Ltd, Zhengzhou City
14,6 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co., Ltd, Zhouzhou City
14,6 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co., Ltd, Zibo
14,6 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co., Ltd, Yuyao
14,6 %
B310
Toate celelalte societăți
35,6 %
B999
(3) Aplicarea nivelurilor taxelor individuale precizate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale conforme și valabile, în conformitate cu cerințele stabilite în anexa la prezentul regulament. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele depuse sub formă de taxă antidumping provizorie în temeiul Regulamentului (UE) nr. 833/2012 se percep definitiv. Sumele constituite în plus față de valoarea taxelor antidumping definitive se returnează.
Articolul 3
În cazul în care orice nou producător-exportator din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei suficiente dovezi care să demonstreze faptul că:
-
nu a exportat în Uniune produsele descrise la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 octombrie 2010 până la 30 septembrie 2011);
-
nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament;
-
a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă care stă la baza măsurilor sau și-a asumat obligația contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune,
Consiliul, hotărând cu majoritate simplă, la propunerea Comisiei, prezentată după consultarea Comitetului consultativ, poate modifica articolul 1 alineatul (2) prin adăugarea noului producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion și supuse astfel taxei medii ponderate de 14,6 %.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 11 martie 2013.