ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 3. prosince 2013
o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020), a o zrušení rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES
(Text s významem pro EHP)
(2013/743/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 182 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 182 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má být rámcový program pro výzkum a inovace 2014-2020 (dále jen „program Horizont 2020“) zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013 (3) provedeno prostřednictvím zvláštního programu, který stanoví specifické cíle a prováděcí pravidla, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné.
(2)
Obecný program Horizont 2020 by měl být uskutečňován prostřednictvím tří priorit zaměřených na dosahování vynikajících vědeckých výsledků („vynikající věda“), zajištění vedoucího postavení v průmyslu („vedoucí postavení v průmyslu“) a hledáním odpovědí na společenských výzev („společenské výzvy“). Obecný cíl se uskutečňuje rovněž prostřednictvím specifických cílů „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“. Tyto priority a specifické cíle by měly být prováděny prostřednictvím zvláštního programu, který obsahuje jednu část pro každou ze tří priorit, a sice jednu část pro specifický cíl „šíření excelence a rozšiřování účasti“, jednu část pro specifický cíl „věda se společností a pro společnost“ a jednu část pro přímé akce Společného výzkumného střediska.
(3)
Všechny priority a specifické cíle programu Horizont 2020 by měly zahrnovat mezinárodní rozměr. Činnosti spojené s mezinárodní spoluprací by měly být zachovány přinejmenším na úrovni Sedmého rámcového programu Evropského společenství provýzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (dále jen „sedmý rámcový program“) přijatého rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (4).
(4)
Zatímco nařízení (EU) č. 1291/2013 stanoví obecný cíl programu Horizont 2020, priority a hlavní rysy specifických cílů a činností, jež mají být prováděny, měl by zvláštní program stanovit specifické cíle a hlavní rysy činností, které se týkají jednotlivých částí. Na tento zvláštní program se plně vztahují ustanovení o provádění obsažená v nařízení (EU) č. 1291/2013, včetně ustanovení týkajících se etických zásad.
(5)
Každá část by měla doplňovat ostatní části zvláštního programu a být prováděna konzistentně s těmito částmi.
(6)
K zabezpečení dlouhodobé konkurenceschopnosti a blaha Evropy je naprosto nezbytné posílit a rozšířit excelenci vědecké základny Unie a zajistit výzkum a talenty světové úrovně. V rámci priority „Vynikající věda“ by měla být podpořena činnost Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu, budoucí a vznikající technologie, akce „Marie Curie-Skłodowska“ a evropské výzkumné infrastruktury. Tyto činnosti by se měly zaměřit na rozvíjení schopností v dlouhodobém horizontu, důsledně se zaměřovat na novou generaci vědy, systémů a výzkumných pracovníků a poskytovat podporu objevujícím se talentům z celé Unie a z přidružených zemí. Činnosti Unie na podporu vynikající vědy by měly pomoci upevnit Evropský výzkumný prostor a zajistit v celosvětovém měřítku větší konkurenceschopnost a přitažlivost systému vědy zavedeného v Unii.
(7)
Akce v oblasti výzkumu prováděné v rámci priority I „Vynikající věda“ by měly být určeny podle potřeb a příležitostí vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence.
(8)
Evropská rada pro výzkum by měla nahradit Evropskou radu pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím Komise 2007/134/ES (5), a měla by být její nástupkyní. Měla by působit podle zavedených zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a transparentnosti.
(9)
V zájmu zachování a zlepšení vedoucího postavení Unie v průmyslu je naléhavě nutné podněcovat investice soukromého sektoru do výzkumu, vývoje a inovací, podporovat výzkum a inovace na základě programu iniciovaného podniky a urychlit vývoj nových technologií, na nichž budou založeny budoucí podniky a hospodářský růst. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ by měla podporovat investice do vynikajícího výzkumu a inovací v oblasti klíčových základních technologií a ostatních průmyslových technologií, usnadnit přístup inovativních podniků a projektů k rizikovému financování a zajistit širokou podporu Unie pro inovace v mikropodnicích a malých a středních podnicích).
(10)
Do části II „Vedoucí postavení v průmyslu“ je nutno jako soudržný prvek zařadit vesmírný výzkum a inovace, které spadají do sdílené pravomoci Unie, v zájmu zajištění co nejvyššího vědeckého, hospodářského a společenského dopadu a účinného a nákladově efektivního provádění.
(11)
Řešení významných společenských výzev určených ve strategii Evropa 2020 pro inteligentní, udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) vyžaduje významné investice do výzkumu a inovací za účelem vývoje a zavádění nových a průlomových řešení nezbytného měřítka a rozsahu. Tyto výzvy představují rovněž důležité hospodářské příležitosti pro inovativní podniky, a přispívají proto ke konkurenceschopnosti Unie a zaměstnanosti.
(12)
Priorita „Společenské výzvy“ by měla zvýšit účinnost výzkumu a inovací v reakci na hlavní společenské výzvy podporou vynikajících výzkumných a inovačních činností. Tyto činnosti by měly být prováděny s využitím přístupu zaměřeného na jednotlivé výzvy, který spojuje zdroje a znalosti z různých oblastí, technologií a disciplín. Důležitým prvkem při řešení všech výzev je výzkum v oblasti společenských a humanitních věd. Činnosti by měly zahrnovat celou škálu výzkumu a inovací, včetně činností souvisejících s inovacemi, jako jsou pilotní projekty, demonstrace, zkušební zařízení a podpora veřejných zakázek, prenormativní výzkum a normalizace a zavádění inovací na trh. Činnosti by ve vhodných případech měly přímo podporovat odpovídající pravomoci v oblasti odvětvových politik na úrovni Unie. Všechny výzvy by měly přispět k zastřešujícímu cíli, kterým je udržitelný rozvoj.
(13)
V rámci priority „společenské výzvy“ a specifickým cílem „vedoucího postavení v základních a průmyslových technologiích“ by se mělo usilovat o náležitou rovnováhu mezi menšími a většími projekty.
(14)
Specifický cíl „šíření excelence a rozšiřování účasti“ by měla plně využívat evropského talentového potenciálu a zajistit, že přínosy inovační ekonomiky budou maximalizovány a obecně rozděleny v rámci Unie v souladu se zásadou excelence.
(15)
Specifický cíl „věda se společností a pro společnost“ by měla budovat účinnou spolupráci mezi vědou a společností, podpořit získávání nových talentů pro vědu a propojit vynikající vědecké výsledky se sociálním povědomím a odpovědností.
(16)
Společné výzkumné středisko by mělo jakožto nedílnou součást programu Horizont 2020 i nadále poskytovat nezávislou a na zákazníky orientovanou vědeckou a technickou podporu pro stanovení, tvorbu, provádění a sledování politik Unie. K naplnění svého poslání by Společné výzkumné středisko mělo provádět výzkum nejvyšší kvality. Při provádění přímých akcí v souladu se svým posláním by Společné výzkumné středisko mělo klást zvláštní důraz na oblasti, které mají pro Unii klíčový význam, a to inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a okruhy „bezpečnost a občanství“ a „globální Evropa“ víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
(17)
Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružně, účinně a transparentně s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska a politik Unie a měly by dodržovat cíl spočívající v ochraně finančních zájmů Unie. Tyto akce v oblasti výzkumu by měly být případně přizpůsobeny těmto potřebám a vědecko-technickému vývoji a usilovat o dosažení vědecké excelence.
(18)
Společné výzkumné středisko by mělo i nadále vytvářet dodatečné zdroje prostřednictvím konkurenceschopných činností, včetně účasti na nepřímých akcích programu Horizont 2020, práce třetích stran a, v menším rozsahu, využívání duševního vlastnictví.
(19)
Zvláštní program by měl doplňovat akce uskutečňované v členských státech a rovněž další akce Unie, které jsou nezbytné pro celkové strategické úsilí při provádění strategie Evropa 2020.
(20)
Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES (6), ve znění pozdějších předpisů, jsou právní subjekty ze zámořských zemí a území způsobilé k účasti na programu Horizont 2020, a to za zvláštních podmínek, které jsou v něm stanoveny.
(21)
K zajištění toho, aby zvláštní podmínky pro využívání finančních nástrojů odrážely tržní podmínky, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem přizpůsobení nebo podpory zvláštních podmínek pro využívání finančních nástrojů. Je obzvláště důležité, aby Komise během svých přípravných prací vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány včas a vhodným způsobem Radě.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení zvláštního programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijímání pracovních programů pro provádění zvláštního programu.
(23)
Prováděcí pravomoci týkající se pracovních programů pro priority „vynikající věda“, „vedoucí postavení průmyslu“ a „společenské výzvy“ a specifické cíle „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“ by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(24)
Ohledně vědecko-technického obsahu zvláštního programu týkajícího se nejaderných přímých akcí Společného výzkumného střediska byla konzultována správní rada Společného výzkumného střediska zřízená rozhodnutím Komise 96/282/Euratom (8).
(25)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by mělo být zrušeno rozhodnutí Rady 2006/971/ES (9), rozhodnutí Rady 2006/972/ES (10), rozhodnutí Rady 2006/973/ES (11), rozhodnutí Rady 2006/974/ES (12), a rozhodnutí Rady 2006/975/ES (13),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto rozhodnutím se zřizuje zvláštní program k provedení nařízení (EU) č. 1291/2013 a stanoví specifické cíle pro podporu Unie určenou na výzkumné a inovační činnosti stanovené v článku 1 uvedeného nařízení a rovněž prováděcí pravidla.
Článek 2
Zřízení zvláštního programu
1. Na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se zavádí zvláštní program k provedení Horizontu 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „zvláštní program“).
2. V souladu s čl. 5 odst. 2, 2a a 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 se zvláštní program skládá z těchto částí:
a)
část I „Vynikající věda“;
b)
část II „Vedoucí postavení v průmyslu“;
c)
část III „Společenské výzvy“;
d)
část IV „Šíření excelence a rozšiřování účasti“;
e)
část V „Věda se společností a pro společnost“;
f)
část VI „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska“.
Článek 3
Specifické cíle
1. Část I „Vynikající věda“ posílí excelenci evropského výzkumu v souladu s prioritou „vynikající věda“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to sledováním těchto specifických cílů:
a)
posílení průkopnického výzkumu prostřednictvím činností Evropské rady pro výzkum (dále jen „Evropská rada pro výzkum“);
b)
posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií;
c)
posílení dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje prostřednictvím akcí Marie Curie-Skłodowska (dále jen „akce „Marie Curie-Skłodowska“);
d)
posílení evropských výzkumných infrastruktur, včetně elektronických infrastruktur (dále jen „výzkumné infrastruktury“).
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části I přílohy I.
2. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ posílí vedoucí postavení v průmyslu a konkurenceschopnost v souladu s prioritou „vedoucí postavení v průmyslu“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to sledováním těchto specifických cílů:
a)
podpora vedoucího postavení Evropy v průmyslu prostřednictvím výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací v oblasti těchto základních a průmyslových technologií („vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“):
i)
informační a komunikační technologie,
ii)
nanotechnologie,
iii)
vyspělé materiály,
iv)
biotechnologie,
v)
vyspělá výroba a zpracování,
vi)
vesmír;
b)
zlepšení přístupu k rizikovému financování pro investice do výzkumu a inovací;
c)
zvýšení inovací v malých a středních podnicích.
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části II přílohy I.
Pro využívání finančních nástrojů v rámci specifického cíle uvedeného v písmeně b) prvního pododstavce se stanoví zvláštní podmínky. Tyto podmínky jsou stanoveny v části II oddíle 2 přílohy I.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 ohledně změny podílu investic z kapitálového nástroje programu Horizont 2020 v rámci celkových investic EU do expanzivní a růstové fáze, pokud jde o finanční nástroje uvedené v části II oddíle 2 přílohy I.
3. Část III „společenské výzvy“ přispěje k prioritě „společenské výzvy“ stanovené v čl. 5 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to prováděním akcí v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací, které přispějí k těmto specifickým cílům:
a)
zlepšení celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek všech ("zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky");
b)
zajišťování dostatečných dodávek bezpečných, zdravých a vysoce kvalitních potravin a jiných biologických výrobků prostřednictvím rozvoje produktivních a udržitelných systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje, podpory souvisejících ekosystémových služeb a obnovy biologické rozmanitosti, a to vedle konkurenceschopných a nízkouhlíkových dodavatelských, zpracovatelských a tržních řetězců („potravinová bezpečnost, udržitelné zemědělství a lesní hospodářství, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství“);
c)
uskutečnění přechodu na spolehlivý, cenově dostupný, všeobecně přijatý, udržitelný a konkurenceschopný energetický systém zaměřený na snížení závislosti na fosilních palivech v situaci rostoucího nedostatku zdrojů, zvyšující se energetické potřeby a změny klimatu („zajištěná, čistá a účinná energie“);
d)
dosažení evropského dopravního systému, který ve prospěch všech občanů, hospodářství a společnosti účinně využívá zdroje, je šetrný ke klimatu a k životnímu prostředí, bezpečný a bez nedostatků („inteligentní, ekologická a integrovaná doprava“);
e)
dosažení hospodářství a společnosti účinně využívajících zdroje, včetně vody, a odolných vůči změně klimatu, ochrany a udržitelného řízení přírodních zdrojů a ekosystémů a udržitelného dodávání a využívání surovin za účelem uspokojení potřeb rostoucí světové populace v rámci udržitelných mezí přírodních zdrojů a ekosystémů planety („činnosti v oblasti klimatu a životního prostředí, účinné využívání zdrojů a suroviny“);
f)
péče o hlubší pochopení Evropy, nabídnutí řešení a podpora inovativní a přemýšlivé evropské společnosti podporující začlenění v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti („Evropa v měnícím se světě - inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“);
g)
podpora bezpečných evropských společností v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti a hrozeb, při současném posilování evropské kultury svobody a spravedlnosti („zabezpečené společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“);
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části III přílohy I.
4. Část IV „šíření excelence a rozšiřování účasti“ přispěje ke specifickému cíli „šíření excelence a rozšiřování účasti“ stanovenému v čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 plným využitím potenciálu fondu evropských talentů a zajistí, že přínosy inovačního hospodářství budou maximalizovány a všeobecně rozšířeny napříč Unií v souladu se zásadou excelence.
Hlavní rysy činností souvisejících s tímto specifickým cílem jsou stanoveny v části IV přílohy I.
5. Část V „věda se společností a pro společnost“ přispěje ke specifickému cíli „věda se společností a pro společnost“ stanovenému v čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 tím, že povede k navázání účinné spolupráce mezi vědou a společností, k získání nových talentů pro vědu a k propojení vědecké excelence se sociálním povědomím a odpovědností.
Hlavní rysy činností souvisejících s tímto specifickým cílem jsou stanoveny v části V přílohy I.
6. Část IV „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska přispěje ke všem prioritám stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013 se specifickým cílem spočívajícím v poskytování vědecké a technické podpory tvorbě evropských politik iniciované zákazníky.
Hlavní rysy činností tohoto specifického cíle jsou stanoveny v části IV přílohy I.
7. Zvláštní program je posuzován ve vztahu k výsledkům a dopadům na základě výkonnostních ukazatelů.
Další podrobnosti o klíčových výkonnostních ukazatelích jsou uvedeny v příloze II.
Článek 4
Rozpočet
1. V souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1291/2013 činí celkové finanční prostředky přidělené na provádění zvláštního programu 74 316,9 milionů EUR.
2. Částka uvedená v odstavci 1 tohoto článku je rozdělena mezi šest částí uvedených v čl. 2 odst. 2 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013. Orientační rozdělení rozpočtových prostředků pro jednotlivé specifické cíle uvedené v článku 3 tohoto rozhodnutí a maximální celková částka příspěvku na akce Společného výzkumného střediska jsou uvedeny v příloze II nařízení (EU) č. 1291/2013.
3. Na správní výdaje Komise připadá nejvýše 5 % částek uvedených v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013 pro části I až V zvláštního programu. Komise zajistí, že v průběhu programu se její administrativní náklady sníží, a bude usilovat o to, aby v roce 2020 dosáhla cíle 4,6 % nebo méně. Tyto hodnoty se přezkoumají v rámci průběžného hodnocení programu Horizont 2020 stanoveného v čl. 32 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013.
4. V případě potřeby lze prostředky zanést do rozpočtu na období po roce 2020 na pokrytí technických a správních výdajů s cílem umožnit řízení činností, které do 31. prosince 2020 nebudou ještě ukončeny.
HLAVA II
PROVÁDĚNÍ
Článek 5
Pracovní programy
1. Zvláštní program je prováděn prostřednictvím pracovních programů.
2. Komise přijme společné nebo zvláštní pracovní programy pro provádění částí I až V tohoto zvláštního programu uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a) až e), s výjimkou provádění akcí v rámci specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 9 odst. 2.
3. Pracovní programy pro provádění akcí v rámci specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a), jak jsou stanoveny vědeckou radou podle čl. 7 odst. 2 písm. b), přijímá Komise prostřednictvím prováděcího aktu v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 10 odst. 3. Komise se od pracovního programu stanoveného vědeckou radou odchýlí pouze tehdy, pokud se domnívá, že tento pracovní program není v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise pracovní program prostřednictvím prováděcího aktu přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2. Toto opatření Komise řádně zdůvodní.
4. Prostřednictvím prováděcího aktu přijme Komise samostatný víceletý pracovní program pro část VI zvláštního programu uvedeného v čl. 2 odst. 2 písm. f).
Tento pracovní program přihlíží ke stanovisku správní rady Společného výzkumného střediska podle rozhodnutí 96/282/Euratom.
5. Pracovní programy přihlížejí ke stavu vědy, techniky a inovací na úrovni jednotlivých členských států, na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni a k příslušnému vývoji politiky a trhu a společenskému vývoji. Pracovní programy případně obsahují informace o koordinaci s výzkumnými a inovačními činnostmi prováděnými členskými státy (včetně jejich regionů), mimo jiné v oblastech, v nichž existují iniciativy společného plánování. Podle potřeby se aktualizují.
6. Pracovní programy pro provádění částí I až V uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a) až e) tohoto rozhodnutí stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku, včetně případně orientačních údajů ohledně výše výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Pracovní programy obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci, orientační harmonogram provádění a víceletý přístup a strategické směry pro další roky provádění. Pracovní programy u grantů zahrnují jednotlivé priority, výběr a kritéria pro udělení grantu a relativní váhu jednotlivých hodnotících kritérií a maximální míru financování celkových způsobilých nákladů. Rovněž uvedou jakékoliv další povinnosti účastníků týkající se využití a šíření v souladu s článkem 43 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (14). Podle potřeby umožňují strategické přístupy shora dolů i přístupy zdola nahoru, které se cíli zabývají inovativními způsoby.
Tyto pracovní programy mimoto obsahují oddíl, v němž jsou určeny průřezové otázky podle článku 14 a v příloze I nařízení (EU) č. 1291/2013 pod nadpisem „Průřezové otázky a podpůrná opatření“, a to na základě dvou či více specifických cílů v rámci téže priority nebo napříč dvěma či více prioritami. Tyto akce jsou prováděny integrovaným způsobem.
7. Komise přijímá prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 4. tato opatření:
a)
rozhodnutí o schválení financování nepřímých akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci zvláštního programu 2,5 milionu EUR nebo více, s výjimkou akcí podle specifického cíle "Společné výzkumné středisko" uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a) tohoto rozhodnutí a s výjimkou akcí financovaných v rámci pilotního projektu „Rychlá cesta k inovacím“ uvedeného v článku 24 nařízení (EU) č. 1291/2013;
b)
rozhodnutí o schválení financování akcí zahrnujících použití lidských embryí a lidských embryonálních kmenových buněk a akcí podle specifického cíle „zabezpečené společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“ uvedeného v čl. 3 odst. 3 písm. g);
c)
rozhodnutí o schválení financování akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci zvláštního programu na akce v rámci specifického cíle „Evropa v měnícím se světě - inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“ podle čl. 3 odst. 3 písm. f) a na akce v rámci specifického cíle „šíření excelence a rozšiřování účasti“ uvedeného v čl. 3 odst. 4 a v rámci specifického cíle „věda se společností a pro společnost“ čl. 3 odst. 5 0,6 milionů EUR nebo více;
d)
vypracování kritérií pro hodnocení stanoveného v článku 26 nařízení (EU) č. 1291/2013.
Článek 6
Evropská rada pro výzkum
1. Komise zřídí Evropskou radu pro výzkum, která je prostředkem k provádění akcí v rámci části I „Vynikající věda“, jež souvisejí se specifickým cílem „Evropská rada pro výzkum“ uvedeným v čl. 3 odst. 1 písm. a). Evropská rada pro výzkum je následníkem Evropské rady pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím 2007/134/ES.
2. Evropská rada pro výzkum je složena z nezávislé vědecké rady podle článku 7 a specializované prováděcí struktury podle článku 8.
3. Evropská rada pro výzkum má předsedu, který je vybrán ze zkušených a mezinárodně uznávaných vědců.
Předsedu jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení za účasti nezávislého specializovaného vyhledávacího výboru, a to na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo. Přijímací řízení a vybraný kandidát musí být schváleni vědeckou radou.
Předseda předsedá vědecké radě, zajišťuje její vedení a kontakt se specializovanou prováděcí strukturou a zastupuje ji ve světě vědy.
4. Evropská rada pro výzkum působí podle zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti, účelnosti, transparentnosti a odpovědnosti. Zajišťuje kontinuitu s akcemi Evropské rady pro výzkum prováděnými podle rozhodnutí 2006/972/ES.
5. Činnosti Evropské rady pro výzkum podporují výzkum prováděný ve všech oblastech jednotlivými a nadnárodními týmy, které spolu soutěží na evropské úrovni. Granty Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu se udělují pouze na základě kritéria excelence.
6. Komise zaručí samostatnost a bezúhonnost Evropské rady pro výzkum a zajistí řádné plnění úkolů jí svěřených.
Komise zaručí, aby provádění akcí Evropské rady pro výzkum bylo v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 4 tohoto článku a rovněž s celkovou strategií Evropské rady pro výzkum vypracovanou vědeckou radou podle čl. 7 odst. 2 písm. a).
Článek 7
Vědecká rada
1. Vědecká rada je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků obou pohlaví a různých věkových skupin, s odpovídajícími odbornými znalostmi zajišťujícími rozmanitost výzkumných oblastí a jednajícími za svou osobu a nezávisle na cizích zájmech.
Členy vědecké rady jmenuje Komise na základě nezávislého a transparentního postupu pro jejich určení, na němž se dohodne s vědeckou radou, po konzultaci s vědeckou obcí a předložení zprávy Evropskému parlamentu a Radě.
Jejich funkční období je omezeno na čtyři roky a může být jednou prodlouženo, a to na základě rotačního systému zajišťujícího kontinuitu práce vědecké rady.
2. Vědecká rada vypracuje:
a)
celkovou strategii pro Evropskou radu pro výzkum;
b)
pracovní program pro provádění činností Evropské rady pro výzkum;
c)
metody a postupy pro vzájemná hodnocení a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, jež budou financovány;
d)
své stanovisko k jakékoli záležitosti, která může z vědeckého hlediska rozšířit úspěchy a zvýšit dopad Evropské rady pro výzkum a kvalitu prováděného výzkumu;
e)
kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů.
Komise se odchýlí od stanovisek vědecké rady podle prvního pododstavce písm. a), c), d) a e) pouze tehdy, pokud se domnívá, že nebyla dodržena ustanovení tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise opatření s cílem zachovat kontinuitu provádění zvláštního programu a dosažení jeho cílů, objasní body, v nichž se odchyluje od stanovisek vědecké rady, a řádně je zdůvodní.
3. Vědecká rada jedná podle mandátu uvedeného v oddíle 1.1 části I přílohy I.
4. Vědecká rada jedná výlučně v zájmu dosažení specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a)podle zásad stanovených v čl. 6 odst. 4. Jedná bezúhonně a poctivě a pracuje efektivně a s nejvyšší možnou transparentností.
Článek 8
Specializovaná prováděcí struktura
1. Specializovaná prováděcí struktura odpovídá za administrativní provádění a uskutečňování programu, jak je stanoveno v části I oddíle 1.2 přílohy I, a podporuje vědeckou radu při plnění všech jejích úkolů.
2. Komise zajistí, aby se specializovaná prováděcí struktura přesně, účinně a s potřebnou pružností řídila pouze cíli a požadavky Evropské rady pro výzkum.
HLAVA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 9
Sledování a informace o provádění
1. Komise každoročně sleduje provádění programu Horizont 2020 a podává o něm zprávy v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1291/2013 a přílohou III tohoto rozhodnutí.
2. Komise pravidelně informuje výbor uvedený v článku 9 o celkovém pokroku v provádění nepřímých akcí zvláštního programu s cílem umožnit výboru, aby včas poskytoval vhodné informace o přípravě pracovních programů, zejména pokud jde o víceletý přístup a strategické směry, a včas mu poskytuje informace o všech akcích navržených nebo financovaných v rámci programu Horizont 2020, jak je upřesněno v příloze IV.
Článek 10
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor (výbor pro program). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor se schází v různých složeních uvedených v příloze V s ohledem na předmět, který bude projednáván.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se přezkumný postup podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se poradní postup podle článku 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
5. Má-li být stanovisko výboru uvedeného v odstavci 2 a 2a získáno písemným postupem, je tento postup ukončen bez výsledku, pokud tak o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 3 odst. 2 se Komisi svěřuje od na dobu trvání programu Horizont 2020.
3. Rada může přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 2 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty informuje Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o jeden měsíc.
6. Evropský parlament je informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí, o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou.
Článek 12
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Akce zahájené na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 tohoto článku a finanční povinnosti související s akcemi prováděnými na základě těchto rozhodnutí se až do doby ukončení řídí i nadále těmito rozhodnutími. V případě potřeby jsou zbývající úkoly výborů zřízených podle rozhodnutí uvedených v odstavci 1 tohoto článku prováděny výborem uvedeným v článku 10.
3. Finanční prostředky přidělené zvláštnímu programu mohou zahrnovat rovněž výdaje na technickou a správní pomoc, které jsou nezbytné k zajištění přechodu mezi zvláštním programem a opatřeními, na něž se vztahují rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 3. prosince 2013.
DECIZIA CONSILIULUI
din 3 decembrie 2013
de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) - Orizont 2020 și de abrogare a Deciziilor 2006/971/CE, 2006/972/CE, 2006/973/CE, 2006/974/CE and 2006/975/CE
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2013/743/UE)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 182 alineatul (4),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Parlamentului European,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,
întrucât:
(1)
În conformitate cu articolul 182 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Programul-cadru pentru cercetare și inovare 2014-2020 - Orizont 2020 („Orizont 2020”), instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2013 (3), urmează să fie pus în aplicare prin intermediul unui program specific, care definește obiectivele specifice și normele pentru punerea în aplicare a acestora, stabilește durata și prevede mijloacele considerate necesare.
(2)
Obiectivul general al Orizont 2020 ar trebui să fie urmărit în cadrul a trei priorități destinate generării de excelență științifică („Excelența științifică”), creării unei poziții de lider în sectorul industrial („Poziția de lider în sectorul industrial”) și abordării provocărilor societale („Provocări societale”). Obiectivul general ar trebui, de asemenea, să fie urmărit în cadrul obiectivelor specifice „Răspândirea excelenței și extinderea participării” și „Știința cu și pentru societate”. Respectivele priorități și obiective specifice ar trebui să fie puse în aplicare printr-un program specific care prevede câte o parte referitoare la fiecare dintre cele trei priorități, o parte aferentă obiectivului specific „Răspândirea excelenței și extinderea participării”, o parte aferentă obiectivului specific „Știința cu și pentru societate” și o parte aferentă acțiunilor nenucleare directe ale Centrului Comun de Cercetare (JRC).
(3)
Toate prioritățile și obiectivele specifice ale Orizont 2020 ar trebui să includă o dimensiune internațională. Activitățile de cooperare internațională ar trebui să fie menținute cel puțin la nivelul celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) („Al șaptelea program-cadru”) instituit prin Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4).
(4)
În timp ce Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 stabilește obiectivul general al Orizont 2020, prioritățile și liniile generale ale obiectivelor specifice și ale activităților care urmează să se realizeze, programul specific ar trebui să definească obiectivele specifice și liniile generale ale activităților specifice pentru fiecare parte. Dispozițiile privind punerea în aplicare stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 se aplică pe deplin programului specific, inclusiv cele legate de principiile etice.
(5)
Fiecare parte ar trebui să fie complementară și pusă în aplicare în mod coerent cu celelalte părți ale programului specific.
(6)
Este extrem de necesar să se consolideze și să se extindă excelența bazei științifice a Uniunii și să se garanteze existența unei cercetări și a unor talente de nivel internațional, pentru a asigura competitivitatea pe termen lung și bunăstarea Europei. Prioritatea „Excelența științifică” ar trebui să sprijine activitățile Consiliului European pentru Cercetare (CEC) privind cercetarea de frontieră, tehnologiile viitoare și emergente, acțiunile Marie Skłodowska-Curie și infrastructurile europene de cercetare. Aceste activități ar trebui să aibă drept scop consolidarea competențelor pe termen lung, acordând o importanță deosebită științei, sistemelor și cercetătorilor de ultimă generație, precum și susținerea noilor capacități din întreaga Uniune și din țările asociate. Activitățile Uniunii de sprijinire a excelenței științifice ar trebui să contribuie la consolidarea Spațiului european de cercetare (SEC) și să stimuleze competitivitatea și atractivitatea sistemului științific al Uniunii la nivel mondial.
(7)
Acțiunile de cercetare din cadrul priorității „Excelența științifică” ar trebui să fie stabilite în funcție de necesitățile și oportunitățile din domeniul științei. Agenda de cercetare ar trebui să fie stabilită în strânsă colaborare cu comunitatea științifică. Cercetarea ar trebui finanțată în funcție de criteriul excelenței.
(8)
CEC ar trebui să înlocuiască CEC instituit prin Decizia 2007/134/CE a Comisiei (5) și să îi succeadă acestuia. Acesta trebuie să funcționeze conform principiilor consacrate privind excelența științifică, autonomia, eficiența și transparența.
(9)
Pentru a menține și consolida poziția de lider în sectorul industrial a Uniunii, există o necesitate urgentă de a stimula investițiile din sectorul privat în cercetare și dezvoltare și în inovare, de a promova cercetarea și inovarea printr-o agendă orientată către piață și de a accelera dezvoltarea noilor tehnologii care vor susține întreprinderile și creșterea economică din viitor. Prioritatea „Poziția de lider în sectorul industrial” ar trebui să sprijine investițiile în cercetarea și inovarea de excelență în domeniul tehnologiilor generice esențiale și al altor tehnologii industriale, să faciliteze accesul întreprinderilor și proiectelor inovatoare la finanțarea de risc și să sprijine inovarea în cadrul microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) la nivelul întregii Uniuni.
(10)
Cercetarea și inovarea spațială, care reprezintă o competență partajată a Uniunii, ar trebui inclusă ca element coerent în cadrul priorității „Poziția de lider în sectorul industrial”, în scopul de a maximiza impactul științific, economic și societal și de a garanta o punere în aplicare eficientă și eficace din punctul de vedere al costurilor.
(11)
Abordarea provocărilor societale majore identificate în Strategia pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii - Strategia Europa 2020 necesită investiții importante în cercetare și inovare, pentru a dezvolta și difuza soluții noi și inovatoare care au amploarea și domeniul de aplicare necesare. Aceste provocări reprezintă, de asemenea, oportunități economice majore pentru întreprinderile inovatoare, contribuind astfel la competitivitatea Uniunii și la ocuparea forței de muncă.
(12)
Prioritatea „Provocări societale” ar trebui să sporească eficacitatea cercetării și inovării, răspunzând unor provocări societale majore prin sprijinirea activităților de cercetare și inovare de excelență. Aceste activități ar trebui să fie realizate utilizând o abordare bazată pe provocări, care să reunească resursele și cunoștințele pentru diferite domenii, tehnologii și discipline. Cercetarea în domeniul științelor sociale și umaniste este un element important pentru abordarea tuturor provocărilor. Activitățile ar trebui să acopere întreaga gamă a cercetării și inovării, inclusiv activitățile legate de inovare, cum sunt testarea, activitățile demonstrative, bancurile de testare, sprijinul pentru achizițiile publice, cercetarea prenormativă pentru stabilirea standardelor și comercializarea inovațiilor. Activitățile ar trebui să sprijine în mod direct competențele corespunzătoare politicilor sectoriale la nivelul Uniunii, după caz. Toate provocările ar trebui să contribuie la realizarea obiectivului global al dezvoltării durabile.
(13)
Ar trebui să existe un echilibru corespunzător între proiectele mai mici și cele mai mari în cadrul priorității „Provocări societale”, precum și în cadrul obiectivului specific „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale”.
(14)
Obiectivul specific „Răspândirea excelenței și extinderea participării” ar trebui să valorifice pe deplin potențialul rezervei de talente a Europei și să asigure atât maximizarea, cât și distribuirea pe scară largă a beneficiilor unei economii bazate pe inovare în întreaga Uniune în conformitate cu principiul excelenței.
(15)
Obiectivul specific „Știința cu și pentru societate” ar trebui să edifice o cooperare efectivă între știință și societate, să încurajeze recrutarea de talente noi pentru știință și să asocieze excelența științifică cu conștientizarea și responsabilitatea socială.
(16)
Ca parte integrantă a Orizont 2020, JRC ar trebui să continue să asigure asistență științifică și tehnică independentă și orientată către client pentru elaborarea, dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor Uniunii. Pentru a-și îndeplini misiunea, JRC ar trebui să efectueze activități de cercetare de cea mai înaltă calitate. În desfășurarea acțiunilor directe în conformitate cu misiunea care i-a fost încredințată, JRC ar trebui să pună accentul pe domeniile care prezintă un interes fundamental pentru Uniune, și anume creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, precum și capitolele „Securitatea și cetățenia” și „Europa în lume” din cuprinsul cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020.
(17)
Acțiunile directe ale JRC ar trebui puse în aplicare în mod flexibil, eficient și transparent, ținând seama de necesitățile relevante ale utilizatorilor JRC și de necesitățile politicilor Uniunii, precum și respectând obiectivul de a proteja interesele financiare ale Uniunii. Activitățile de cercetare respective ar trebui adaptate, dacă este cazul, la aceste nevoi și la evoluțiile științifice și tehnologice și ar trebui să aibă ca scop atingerea excelenței științifice.
(18)
JRC ar trebui să continue să genereze resurse suplimentare prin activități competitive, inclusiv participarea la acțiuni indirecte ale Orizont 2020, activitățile pentru părți terțe și, într-o mai mică măsură, exploatarea proprietății intelectuale.
(19)
Programul specific ar trebui să completeze acțiunile întreprinse în statele membre, precum și alte acțiuni ale Uniunii necesare în cadrul efortului strategic global de punere în aplicare a Strategiei Europa 2020.
(20)
În conformitate cu Decizia 2001/822/CE a Consiliului (6), entitățile juridice din țările și teritoriile de peste mări sunt eligibile în vederea participării la Orizont 2020 sub rezerva condițiilor specifice menționate în respectiva decizie.
(21)
Pentru a garanta reflectarea condițiilor de piață de către condițiile specifice de utilizare a mecanismelor de finanțare, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 290 din TFUE, acte delegate pentru a adapta sau pentru a preciza condițiile specifice de utilizare a mecanismelor de finanțare. Este deosebit de importantă realizarea unor consultări adecvate de către Comisie în cursul activităților sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea la timp și adecvată a documentelor relevante către Consiliu.
(22)
Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a programului specific, este necesar să se confere Comisiei competențe de executare pentru a adopta programe de activitate pentru punerea în aplicare a programului specific.
(23)
Competențele de executare referitoare la programele de activitate pentru prioritățile „Excelența științifică”, „Poziția de lider în sectorul industrial” și „Provocări societale”, precum și pentru obiectivele specifice „Răspândirea excelenței și extinderea participării” și „Știința cu și pentru societate”, ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (7).
(24)
Consiliul de administrație al JRC, instituit prin Decizia 96/282/Euratom a Comisiei (8), a fost consultat cu privire la conținutul științific și tehnic al programului specific privind acțiunile nenucleare directe ale JRC.
(25)
Din motive de certitudine juridică și claritate, ar trebui să se abroge Decizia 2006/971/CE a Consiliului (9), Decizia 2006/972/CE a Consiliului (10), Decizia 2006/973/CE a Consiliului (11), Decizia 2006/974/CE a Consiliului (12) și Decizia 2006/975/CE a Consiliului (13),
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
TITLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
Prezenta decizie instituie programul specific de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1291/2013 și stabilește obiectivele specifice pentru sprijinul acordat de Uniune pentru activitățile de cercetare și de inovare prevăzute la articolul 1 din regulamentul menționat, precum și normele de punere în aplicare.
Articolul 2
Instituirea programului specific
(1) Se instituie programul specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) - Orizont 2020 („programul specific”), pentru perioada 1 ianuarie 2014 - 31 decembrie 2020.
(2) În conformitate cu articolul 5 alineatele (2), (3) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013, programul specific cuprinde următoarele părți:
(a)
Partea I „Excelența științifică”;
(b)
Partea II „Poziția de lider în sectorul industrial”;
(c)
Partea III „Provocări societale”;
(d)
Partea IV „Răspândirea excelenței și extinderea participării”;
(e)
Partea V „Știința cu și pentru societate”;
(f)
Partea VI „Acțiuni nenucleare directe ale Centrului Comun de Cercetare (JRC)”.
Articolul 3
Obiective specifice
(1) Partea I „Excelența științifică” consolidează excelența cercetării europene în conformitate cu prioritatea „Excelența științifică” stabilită la articolul 5 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 prin urmărirea următoarelor obiective specifice:
(a)
consolidarea cercetării de frontieră, prin activități ale Consiliului European pentru Cercetare [„Consiliului European pentru Cercetare” (CEC)];
(b)
consolidarea cercetării în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente („tehnologii viitoare și emergente”);
(c)
consolidarea competențelor, formării și dezvoltării carierei, prin acțiunile Marie Skłodowska-Curie („acțiunile Marie Skłodowska-Curie”);
(d)
consolidarea infrastructurilor europene de cercetare, inclusiv a e-infrastructurilor („infrastructuri de cercetare”).
Liniile generale ale activităților pentru obiectivele specifice menționate sunt stabilite în anexa I partea I.
(2) Partea II „Poziția de lider în sectorul industrial” consolidează poziția de lider în sectorul industrial și competitivitatea în conformitate cu prioritatea „Poziția de lider în sectorul industrial” prevăzută la articolul 5 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013, prin urmărirea următoarelor obiective specifice:
(a)
consolidarea poziției Europei de lider în sectorul industrial prin cercetare, dezvoltare tehnologică, demonstrație și inovare în ceea ce privește următoarele tehnologii generice și tehnologii industriale („Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale”):
(i)
tehnologiile informației și comunicațiilor;
(ii)
nanotehnologiile;
(iii)
materialele avansate;
(iv)
biotehnologia;
(v)
sistemele avansate de fabricație și prelucrare;
(vi)
spațiul;
(b)
ameliorarea accesului la finanțarea de risc pentru investițiile în cercetare și inovare („Accesul la finanțarea de risc”);
(c)
stimularea inovării în IMM-uri („Inovarea în cadrul IMM-urilor”).
Liniile generale ale activităților pentru obiectivele specifice menționate sunt stabilite în anexa I partea II.
Există condiții specifice privind utilizarea mecanismelor de finanțare din cadrul obiectivului specific de la primul paragraf litera (b). Condițiile respective sunt stabilite în anexa I partea II secțiunea 2.
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 11 în ceea ce privește modificarea ponderii investițiilor din mecanismul de capitaluri proprii din cadrul Orizont 2020 în totalul investițiilor Uniunii pentru etapa de extindere și de creștere cu privire la instrumentele financiare menționate la anexa I partea II secțiunea 2.
(3) Partea III „Provocări societale” contribuie la prioritatea „Provocări societale” prevăzută la articolul 5 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013, prin desfășurarea unor activități de cercetare, dezvoltare tehnologică, demonstrative și de inovare, care contribuie la următoarele obiective specifice:
(a)
ameliorarea sănătății și bunăstării pe tot parcursul vieții, pentru toți („Sănătate, schimbări demografice și bunăstare”);
(b)
asigurarea unor cantități suficiente de alimente sigure, sănătoase și de înaltă calitate, precum și de alte bioproduse, prin dezvoltarea unor sisteme de producție primară productive, durabile și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, susținând serviciile ecosistemice conexe și refacerea diversității biologice, precum și a unor lanțuri de aprovizionare, prelucrare și comercializare competitive și cu emisii reduse de dioxid de carbon („Securitate alimentară, agricultura și silvicultura durabile, cercetarea marină, maritimă și privind apele interioare și bioeconomia”);
(c)
trecerea spre un sistem energetic fiabil, la prețuri accesibile, acceptat de public, durabil și competitiv, care să urmărească reducerea dependenței de combustibilii fosili, în contextul diminuării tot mai pronunțate a resurselor, al creșterii nevoilor de energie și al schimbărilor climatice („Surse de energie sigure, ecologice și eficiente”);
(d)
un sistem de transport european eficient din punctul de vedere al resurselor, care respectă clima și mediul, sigur și fără sincope, în beneficiul tuturor cetățenilor, al economiei și al societății („Transporturi inteligente, ecologice și integrate”);
(e)
o economie și o societate în care resursele și apa sunt utilizate în mod eficient și care sunt rezistente la schimbările climatice, protejarea și gestionarea durabilă a resurselor naturale și a ecosistemelor, precum și aprovizionarea durabilă cu materii prime și utilizarea durabilă a acestora, pentru a veni în întâmpinarea necesităților unei populații globale în creștere, în limitele sustenabile ale resurselor naturale și ecosistemelor planetei („Combaterea schimbărilor climatice, mediu, utilizarea eficientă a resurselor și metriile prime”);
(f)
promovarea unei mai bune înțelegeri a Europei, oferirea unor soluții și sprijinirea societăților europene favorabile incluziunii, inovatoare și reflexive, în contextul unor transformări fără precedent și al unor interdependențe globale din ce în ce mai accentuate („Europa într-o lume în schimbare - societăți favorabile incluziunii, inovatoare și reflexive”);
(g)
promovarea unor societăți europene sigure în contextul unor transformări fără precedent și al unor interdependențe și amenințări globale din ce în ce mai accentuate, consolidând în același timp cultura europeană a libertății și justiției („Societăți sigure - protecția libertății și a securității Europei și a cetățenilor săi”).
Liniile generale ale activităților pentru obiectivele specifice menționate sunt stabilite în anexa I partea III.
(4) Partea IV „Răspândirea excelenței și extinderea participării” contribuie la obiectivul specific „Răspândirea excelenței și extinderea participării” prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013, valorificând pe deplin potențialul rezervei de talente a Europei și asigură maximizarea, precum și distribuirea pe scară largă, în întreaga Uniune, a beneficiilor unei economii bazate pe inovare, în conformitate cu principiul excelenței.
Liniile generale ale activităților pentru obiectivul specific menționat sunt stabilite în anexa I partea IV.
(5) Partea V „Știința cu și pentru societate” contribuie la obiectivul specific „Știința cu și pentru societate” prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013, construind o cooperare efectivă între știință și societate, recrutează talente noi pentru știință și asociază excelenței științifice conștientizarea și responsabilitatea socială.
Liniile generale ale activităților pentru obiectivul specific menționat sunt stabilite în anexa I partea V.
(6) Partea VI „Acțiuni nenucleare directe ale Centrului Comun de Cercetare” (JRC) contribuie la toate prioritățile stabilite la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013, cu obiectivul specific de a furniza politicilor Uniunii un sprijin științific și tehnic orientat către client.
Liniile generale ale activităților din cadrul obiectivului specific menționat sunt stabilite în anexa I partea VI.
(7) Programul specific este evaluat în funcție de rezultate și de impact în raport cu indicatori de performanță.
Detalii suplimentare privind principalii indicatori de performanță sunt prevăzute în anexa II.
Articolul 4
Bugetul
(1) În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013, pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului specific este de 74 316,9 milioane EUR.
(2) Suma menționată la alineatul (1) din prezentul articol se distribuie între cele șase părți prevăzute la articolul 2 alineatul (2) din prezenta decizie, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013. Repartizarea bugetară orientativă pentru obiectivele specifice stabilite la articolul 3 din prezenta decizie și suma globală maximă a contribuției pentru acțiunile JRC sunt stabilite în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1291/2013.
(3) Cel mult 5 % din sumele menționate la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 pentru părțile I - V din programul specific se repartizează pentru cheltuielile administrative ale Comisiei. Comisia se asigură că, pe parcursul programului, cheltuielile sale administrative vor scădea și va depune eforturi pentru a atinge în 2020 un obiectiv de 4,6 % sau mai puțin. Cifrele respective se revizuiesc în cadrul evaluării intermediare a Orizont 2020, prevăzute la articolul 32 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013.
(4) În cazul în care este necesar, creditele pot fi incluse în bugetul aferent perioadei ulterioare anului 2020 pentru a acoperi cheltuieli tehnice și administrative, astfel încât să se permită gestionarea activităților nefinalizate până la 31 decembrie 2020.
TITLUL II
PUNEREA ÎN APLICARE
Articolul 5
Programele de activitate
(1) Programul specific este pus în aplicare prin programe de activitate.
(2) Comisia adoptă programe de activitate comune sau separate pentru punerea în aplicare a părților I - V ale programului specific, menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a) - (e), cu excepția punerii în aplicare a acțiunilor din cadrul obiectivului specific „Consiliul European pentru Cercetare (CEC)”, menționat la articolul 3 alineatul (1) litera (a). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (4).
(3) Programele de activitate pentru punerea în aplicare a acțiunilor din cadrul obiectivului specific „Consiliul European pentru Cercetare (CEC)” menționat la articolul 3 alineatul (1) litera (a), stabilite de Consiliul științific în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (b), se adoptă de către Comisie, prin intermediul unui act de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 10 alineatul (3). Comisia se distanțează de programul de activitate instituit de Consiliul științific numai în cazul în care consideră că acesta nu este în conformitate cu dispozițiile prezentei decizii. În acest caz, Comisia adoptă programul de activitate prin intermediul unui act de punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (4). Comisia justifică în mod corespunzător această măsură.
(4) Comisia adoptă un program de activitate multianual distinct, prin intermediul unui act de punere în aplicare, pentru partea IV a programului specific menționat la articolul 2 alineatul (2) litera (d).
Programul de activitate menționat ia în considerare avizul formulat de consiliul de administrație al JRC menționat în Decizia 96/282/Euratom.
(5) Programele de activitate iau în considerare nivelul științei, tehnologiei și inovării la nivel național, al Uniunii și la cel internațional, precum și evoluțiile relevante ale politicilor, pieței și societății. Acestea conțin, după caz, informații privind coordonarea cu activitățile de cercetare și inovare desfășurate de statele membre (inclusiv regiunile acestora), inclusiv în domenii în care există inițiative de programare comună. Programele de activitate se actualizează dacă este cazul.
(6) Programele de activitate pentru punerea în aplicare a părților I-V menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a) - (e) din prezenta decizie stabilesc obiectivele urmărite, rezultatele preconizate, metoda de punere în aplicare și cuantumul total, inclusiv informații orientative privind cuantumul cheltuielilor legate de climă, după caz. Acestea conțin, de asemenea, o descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, o indicație privind sumele alocate fiecărei acțiuni și un calendar orientativ de punere în aplicare, precum și o abordare multianuală și orientări strategice pentru următorii ani de punere în aplicare. Acestea includ, pentru granturi, prioritățile, criteriile de selecție și de atribuire și ponderea relativă a diferitelor criterii de atribuire, precum și rata maximă a finanțării costurilor eligibile totale. Acestea indică, de asemenea, orice obligație suplimentară de exploatare și de diseminare pentru participanți, în conformitate cu articolul 43 din Regulamentul (UE) nr. 1290/2013 (14) al Parlamentul European și al Consiliului. Programele de activitate permit abordări strategice atât descendente, cât și ascendente, după caz, care să realizeze obiectivele în mod inovator.
De asemenea, programele de activitate respective conțin o secțiune care identifică aspectele transversale, menționate la articolul 14 și la subtitlul „Aspecte transversale și măsuri de sprijin în cadrul Orizont 2020” din anexa I din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013, pentru două sau mai multe obiective specifice din cadrul aceleiași priorități, sau din cadrul a două sau mai multe priorități. Acțiunile respective sunt puse în aplicare în mod integrat.
(7) Comisia adoptă măsurile următoare prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (4):
(a)
decizia privind aprobarea finanțării acțiunilor indirecte, atunci când cuantumul estimat al contribuției Uniunii în cadrul programului specific este mai mare sau egal cu 2,5 milioane EUR, cu excepția acțiunilor în cadrul obiectivului specific „Consiliul European pentru Cercetare (CEC)” menționat la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din prezenta decizie și cu excepția acțiunilor finanțate în temeiul programului-pilot „Calea rapidă spre inovare”, menționat la articolul 24 din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013;
(b)
decizia privind aprobarea finanțării acțiunilor care implică utilizarea embrionilor umani și a celulelor stem embrionice umane și a acțiunilor în cadrul obiectivului specific „Societăți sigure - protecția libertății și a securității Europei și a cetățenilor săi”, menționat la articolul 3 alineatul (3) litera (g);
(c)
decizia privind aprobarea finanțării acțiunilor, atunci când cuantumul estimat al contribuției Uniunii în cadrul programului specific este mai mare sau egal cu 0,6 milioane EUR pentru acțiuni în cadrul obiectivului specific „Europa într-o lume în schimbare - societăți favorabile incluziunii, inovatoare și reflexive”, menționat la articolul 3 alineatul (3) litera (f) și pentru acțiunile din cadrul obiectivelor specifice „Răspândirea excelenței și extinderea participării” și „Știința cu și pentru societate”, menționate la articolul 3 alineatele (4) și (5).
(d)
elaborarea mandatului pentru evaluările prevăzute la articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013.
Articolul 6
Consiliul European pentru Cercetare
(1) Comisia instituie Consiliul European pentru Cercetare („CEC”), care constituie mijlocul de punere în aplicare a acțiunilor părții I „Excelența științifică” în legătură cu obiectivul specific „Consiliul European pentru Cercetare (CEC)” menționat la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din prezenta decizie. CEC succedă CEC instituit prin Decizia 2007/134/CE.
(2) CEC este format din Consiliul științific independent prevăzut la articolul 7 și din structura specifică de punere în aplicare prevăzută la articolul 8.
(3) CEC are un președinte ales din rândul oamenilor de știință cu experiență și recunoscuți la nivel internațional.
Președintele este numit de Comisie în urma unui proces de recrutare transparent realizat de un comitet independent instituit în acest scop, pentru un mandat limitat la patru ani, reînnoibil o dată. Procesul de recrutare și candidatul selecționat trebuie să aibă aprobarea Consiliului științific.
Președintele prezidează Consiliul științific, asigură conducerea sa și legătura cu structura specifică de punere în aplicare și îl reprezintă în lumea științifică.
(4) CEC funcționează conform principiilor excelenței științifice, autonomiei, eficienței, eficacității, transparenței și responsabilității. Acesta asigură continuitatea cu acțiunile CEC desfășurate în temeiul Deciziei 2006/972/CE.
(5) Activitățile CEC sprijină cercetarea realizată în toate domeniile de echipe individuale și transnaționale aflate în competiție la nivel european. Granturile pentru cercetarea de frontieră ale CEC se acordă pe baza criteriului unic al excelenței.
(6) Comisia acționează ca garant al autonomiei și integrității CEC și asigură îndeplinirea corespunzătoare a sarcinilor care i-au fost încredințate.
Comisia se asigură că punerea în aplicare a acțiunilor CEC este în conformitate cu principiile stabilite la alineatul (4) din prezentul articol, precum și cu strategia generală pentru CEC, menționată la articolul 7 alineatul (2) litera (a), stabilită de Consiliul științific.
Articolul 7
Consiliul științific
(1) Consiliul științific este format din oameni de știință, ingineri și savanți de renume, având competențele corespunzătoare, atât femei, cât și bărbați, din diferite grupe de vârstă, care garantează diversitatea domeniilor de cercetare și care acționează în nume propriu, independent de orice interes extern.
Comisia desemnează membrii Consiliului științific pe baza unui proces de selecție independent și transparent convenit cu Consiliul științific, incluzând consultarea comunității științifice și prezentarea unui raport Parlamentului European și Consiliului.
Mandatul acestora este limitat la patru ani, reînnoibil o dată, pe baza unui sistem de rotație, asigurând astfel continuitatea activității Consiliului științific.
(2) Consiliul științific stabilește:
(a)
strategia globală a CEC;
(b)
programul de activitate pentru punerea în aplicare a activităților CEC;
(c)
metodele și procedurile privind evaluarea inter pares și evaluarea propunerilor, pe baza cărora se selectează propunerile care urmează a fi finanțate;
(d)
poziția sa cu privire la orice aspect care, din punct de vedere științific, poate ameliora rezultatele și impactul CEC, precum și calitatea cercetării efectuate;
(e)
un cod de conduită care are ca scop, printre altele, evitarea conflictelor de interese.
Comisia se distanțează de pozițiile stabilite de Consiliul științific în conformitate cu primul paragraf literele (a), (c), (d), și (e) doar atunci când consideră că dispozițiile prezentei decizii nu au fost respectate. În acest caz, Comisia adoptă măsuri pentru a menține continuitatea punerii în aplicare a programului specific și pentru îndeplinirea obiectivelor sale, indicând aspectele în legătură cu care se distanțează de pozițiile Consiliului științific și prezentând justificări corespunzătoare.
(3) Consiliul științific acționează în conformitate cu mandatul prevăzut în anexa I partea I punctul 1.1.
(4) Consiliul științific urmărește exclusiv realizarea obiectivului specific „Consiliul European pentru Cercetare (CEC)” menționat la articolul 3 alineatul (1) litera (a), în conformitate cu principiile prevăzute la articolul 6 alineatul (4). Consiliul științific acționează cu integritate și probitate și își desfășoară activitatea în mod eficient și în condiții de maximă transparență.
Articolul 8
Structura specifică de punere în aplicare
(1) Structura specifică de punere în aplicare este responsabilă pentru punerea în aplicare administrativă și pentru executarea programului, conform anexei I partea I punctul 1.2. Aceasta sprijină Consiliul științific în desfășurarea tuturor sarcinilor sale.
(2) Comisia se asigură că structura specifică de punere în aplicare urmează cu strictețe, cu eficiență și cu flexibilitatea necesară exclusiv obiectivele și cerințele CEC.
TITLUL III
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 9
Monitorizarea și informarea cu privire la punerea în aplicare
(1) Comisia monitorizează și raportează anual cu privire la punerea în aplicare a Orizont 2020 în conformitate cu articolul 31 din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 și cu anexa III la prezenta decizie.
(2) Comisia informează periodic comitetul menționat la articolul 10 cu privire la progresele globale înregistrate în punerea în aplicare a acțiunilor indirecte ale programului specific pentru a permite comitetului să furnizeze contribuții corespunzătoare timpurii cu privire la pregătirea programelor de activitate, în special a abordării multianuale și a orientărilor strategice, și îi furnizează informații actualizate cu privire la toate acțiunile propuse sau finanțate în cadrul Orizont 2020, după cum prevede anexa IV.
Articolul 10
Procedura comitetului
(1) Comisia este asistată de un comitet („comitetul pentru program”). Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) Comitetul se întrunește în diferite formațiuni, astfel cum prevede anexa V, în funcție de subiectul în discuție.
(3) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
(4) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
(5) În cazul în care avizul comitetului trebuie obținut prin procedură scrisă, această procedură se încheie fără rezultat dacă, înainte de expirarea termenului de formulare a avizului, acest lucru este hotărât de președintele comitetului sau solicitat de o majoritate simplă a membrilor comitetului.
Articolul 11
Exercitarea delegării
(1) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, cu respectarea condițiilor prevăzute la prezentul articol.
(2) Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (2) se conferă Comisiei pentru durata Orizont 2020.
(3) Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (2) poate fi revocată în orice moment de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în aceasta. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare.
(4) De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică Consiliului.
(5) Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 alineatul (2) intră în vigoare numai în cazul în care Consiliul nu a formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Consiliul a informat Comisia că nu va formula obiecțiuni. La inițiativa Consiliului, acest termen se prelungește cu o lună.
(6) Parlamentul European este informat cu privire la adoptarea de acte delegate de către Comisie, la orice obiecție formulată la adresa acestor acte sau la revocarea delegării de competențe de către Consiliu.
Articolul 12
Abrogare și dispoziții tranzitorii
(1) Deciziile 2006/971/CE, 2006/972/CE, 2006/973/CE, 2006/974/CE și 2006/975/CE se abrogă cu începere de la 1 ianuarie 2014.
(2) Cu toate acestea, acțiunile inițiate în temeiul deciziilor menționate la alineatul (1) din prezentul articol și obligațiile financiare legate de acțiunile realizate în temeiul deciziilor respective continuă să fie reglementate de deciziile respective până la finalizarea lor. Dacă este necesar, orice sarcină rămasă a comitetelor stabilită prin deciziile menționate la alineatul (1) din prezentul articol este preluată de comitetul menționat la articolul 10.
(3) Sumele alocate pentru programul specific pot acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziției între programul specific și măsurile reglementate de Deciziile 2006/971/CE, 2006/972/CE, 2006/973/CE, 2006/974/CE și 2006/975/CE.
Articolul 13
Intrarea în vigoare
Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 14
Destinatari
Prezenta decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles, 3 decembrie 2013.