PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 430/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska, o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o ukončení řízení s ohledem na Indonésii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 15. listopadu 2012 nařízením (EU) č. 1071/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení antidumpingového řízení (3) zveřejněným dne 16. února 2012 v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné litiny se závitem“) v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložily některé zúčastněné strany své písemné připomínky ke známým předběžným zjištěním. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by výrobek, který dováží, neměl být považován za součást dotčeného výrobku, jelikož její výrobek má určité technické zvláštnosti. Tyto fitinky z kujné litiny používají kuželové závity na rozdíl od jiných dovážených fitinek z kujné litiny, které používají paralelní závity.
(7)
Šetřením se však zjistilo, že s výjimkou uvedených technických zvláštností vykazují tyto fitinky s kuželovými závity stejné fyzické a technické vlastnosti jako ostatní dovážené fitinky z kujné litiny. Navíc se šetřením ohledně použití zjistilo, že se fitinky s kuželovými závity používají stejným způsobem jako jiné dovážené fitinky z kujné litiny. V jednom členském státě, kde se používají oba typy fitinek, bylo skutečně shledáno, že jsou zaměnitelné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(8)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem mohou být prodávány v celé Unii, zatímco fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem lze prodávat pouze ve Spojeném království, Irské republice, na Maltě a Kypru. Fitinky s černým lomem a fitinky s bílým lomem tedy nejsou na trhu Unie plnohodnotnými konkurenty.
(9)
Šetřením však bylo zjištěno, že většina dovozu fitinek z kujné litiny se závitem s černým lomem pocházejících z dotčených zemí směřuje do zemí kontinentální Evropy, jako je Německo, Itálie, Polsko nebo Španělsko. Lze tedy vyvodit závěr, že fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem a fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem jsou plnohodnotnými konkurenty na celém trhu Unie, a nikoliv pouze v omezeném počtu členských států.
(10)
Jeden z dovozců zopakoval svou námitku, že části kompresních fitinek by neměly náležet do definice dotčeného výrobku. Argumentoval tím, že části kompresních fitinek mají odlišné použití, a poskytl podpůrné důkazy o tom, že závity na částech kompresních fitinek lze snadno odlišit od závitů na standardních fitinkách, neboť se vyrábějí podle odlišné normy ISO (4). Ze zvážení předložených důkazů vyplynul závěr, že je třeba vymezení výrobku odpovídajícím způsobem upravit.
(11)
Další dvě zúčastněné strany argumentovaly pro vynětí elektrických instalačních fitinek z kujné (tvárné) litiny, a zejména kruhových rozvodných skříní z kujné litiny se závitem, které jsou hlavní složkou všech elektrických instalačních trubek a fitinek, z vymezení výrobku. Uvedly, že tyto rozvodné skříně slouží k jinému účelu (tj. jako obal a ochrana systémů elektrického vedení, zatímco standardní fitinky zkoumané v tomto řízení zajišťují bezúnikový tok plynu a vody). Jsou také snadno rozpoznatelné od ostatních fitinek (nemusí být zcela plynotěsné nebo vodotěsné a mají lehká víka, která při zamontování do systému po dovozu umožňují snadný přístup ke kabelům). Z pečlivého zvážení těchto argumentů vyplynul závěr, že kruhové rozvodné skříně z kujné litiny se závitem bez víka by měly být vyňaty z vymezení výrobku.
(12)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat vymezení výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současné době kódu KN ex 7307 19 10, s vynětím částí kompresních fitinek, které používají metrický závit podle normy ISO DIN 13, a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 17. až 21. bodě odůvodnění a ve 23. až 28 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
(14)
Po poskytnutí prozatímních informací nebyly doručeny žádné připomínky týkající se výběru vzorků u výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v ČLR ani u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Proto se potvrzují zjištění uvedená v 29. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 32. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Srovnatelná země
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnatelné země, potvrzují se zjištění uvedená v 47. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(17)
Jeden čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se běžná hodnota měla vypočítat na základě domácího prodeje uskutečněného jediným spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, přestože jeho prodej nedosahuje reprezentativního množství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 2 základního nařízení. V případě srovnatelné země lze tuto námitku přijmout. Ke stanovení běžné hodnoty byl proto použit domácí prodej jediného spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi uskutečněný v běžném obchodním styku.
(18)
Tentýž čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se dumpingové rozpětí mělo stanovit s použitím veškerého prodeje na vývoz, a nejen pro typy výrobků přímo srovnatelné s typy prodávanými výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu. Tato námitka byla přijata. V případě těchto typů výrobků, které nejsou přímo srovnatelné, se při stanovení běžné hodnoty vycházelo z aritmetického průměru běžné hodnoty odpovídajících typů výrobků, upravené tržní hodnotou rozdílů ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 54. a 59. až 61. a v 64. až 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingová rozpětí
(20)
U společností zařazených do vzorku byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku.
(21)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(23)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno jako 41,1 %.
(24)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s objemem čínského vývozu, jak je stanoveno dále v 51. bodě odůvodnění.
(25)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Zbytkové dumpingové rozpětí bylo tedy stanoveno podle úrovně společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(26)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
2. Indonésie
2.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(27)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se pro Indonésii předběžná zjištění uvedená v 75. až 87. a v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Dumpingová rozpětí
(28)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(29)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro indonéské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Všechny ostatní společnosti
11,0
3. Thajsko
3.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(30)
Pokud jde o Thajsko, nebyly doručeny žádné připomínky, které by vedly ke změně použité metodiky nebo vlastního stanovení dumpingu.
(31)
Pokud jde o Thajsko, potvrzují se tedy zjištění v 75. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání.
3.2 Dumpingová rozpětí
(32)
Přezkum a upřesnění výpočtu dumpingu vedly k mírně sníženému dumpingovému rozpětí - odpovídajícímu 15,5 % - pro jednoho z thajských vyvážejících výrobců. Dumpingové rozpětí pro druhého spolupracujícího vyvážejícího výrobce je s konečnou platností potvrzeno na prozatímní úrovni.
(33)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní thajské vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(34)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Všechny ostatní společnosti
50,7
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Doplňuje se, že během posuzovaného období byl obdobný výrobek v Unii vyráběn třemi dalšími výrobci, kteří výrobu ukončili mezi lety 2008 a 2009, a jedním dalším výrobcem, který ukončil výrobu zhruba na konci posuzovaného období.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(36)
Zúčastněné strany uvedly, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, dotčený výrobek dovážejí, a neměly by tudíž být považovány za součást výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, skutečně dotčený výrobek dovážejí. Zaprvé je však třeba vzít na vědomí, že zjištění, že výrobce v Unii je zároveň dovozcem dotčeného výrobku, nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, objem dovozu je u všech výrobců v Unii nevýznamný ve srovnání s celkovou výrobou a prodejem skupin společností. Potvrzuje se tedy, že obě skupiny společností jsou považovány za součást výrobního odvětví Unie.
(38)
Kromě toho jedna zúčastněná strana uvedla, že jeden výrobce v Unii by neměl být považován za součást výrobního odvětví Unie, jelikož je údajně ve spojení s dovozcem dotčeného výrobku. Zaprvé je třeba vzít na vědomí, že zjištění spojení mezi výrobcem v Unii a vývozcem nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že by případné spojení mezi výrobcem v Unii a dovozcem splňovalo kritéria čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Množství dovážená údajným dovozcem ve spojení jsou jen malým zlomkem množství, která vyrábí a prodává údajný výrobce ve spojení v Unii. I kdyby tedy bylo zjištěno, že jsou výrobce v Unii a dovozce ve spojení, byl by výrobce v Unii stále považován za součást výrobního odvětví Unie.
(39)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie pro účely posouzení újmy, má se za to, že všichni výrobci v Unii, kteří vyráběli tentýž výrobek v posuzovaném období, představují výrobní odvětví Unie, a bude se tedy na ně odkazovat jako na výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(40)
Jedna zúčastněná strana se vyjádřila ke skutečnosti, že během celého posuzovaného období přesahuje výroba výrobního odvětví Unie jeho prodej. Zároveň bylo oznámeno snížení zásob, což je nepravděpodobné, jelikož výroba přesahující prodej by měla vést ke zvýšení zásob.
(41)
V této souvislosti se skutečně konstatuje, že přestože v prozatímní fázi byla výroba i zásoby podle zjištění hlášeny správně, došlo k chybě při uvádění prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a některé části prodeje výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebyly vůbec zohledněny. To bylo opraveno a v důsledku toho byla také příslušným způsobem revidována spotřeba v Unii a tržní podíly na trzích v Unii. Kvůli ukončení provozu tří výrobců v Unii v posuzovaném období, jak se uvádí v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, má revize s ohledem na spotřebu v Unii významnější dopad na počátku posuzovaného období.
(42)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 28 % a následně vzrostla o 7 procentních bodů na úroveň o 21 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
84 270
60 807
60 640
66 493
Index
100
72
72
79
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(43)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, potvrzuje se s konečnou platností, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO.
(44)
Vzhledem k výše uvedenému bylo s konečnou platností rozhodnuto, že tento dovoz nebude posuzován souhrnně s dumpingovým dovozem z ČLR a Thajska.
(45)
Pokud jde o souhrnné posouzení dovozu z ČLR a Thajska za účelem analýzy újmy a příčin, zúčastněné strany uvedly, že by thajský dovoz neměl být z řady důvodů souhrnně posuzován s čínským dovozem.
(46)
Zaprvé je údajně množství prodeje thajského dovozu výrazně nižší než množství prodeje čínského dovozu a množství prodeje thajského dovozu v absolutních hodnotách klesá. Množství thajského dovozu však není zanedbatelné, a pro souhrnné posouzení je tedy dostatečné. Navíc i když thajský dovoz v absolutních hodnotách klesá, jak dále uvádí tabulka v 51. bodě odůvodnění, lze v 52. bodě odůvodnění zjistit, že získal v posuzovaném období 19 % tržního podílu.
(47)
Pokud jde o ceny, bylo uvedeno, že se výrobky dovážené z Thajska prodávají v průměru za vyšší cenu než výrobky dovážené z ČLR. Přestože je toto tvrzení správné, jsou ceny thajského dovozu stále ještě podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho se rozdíl v cenách thajského a čínského dovozu v posuzovaném období trvale snižoval z 698 EUR/t v roce 2008 na 472 EUR/t v období šetření, jak je uvedeno v tabulce 108. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se obsah 98. až 105. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(49)
Některé zúčastněné strany uvedly, že je objem dovozu z ČLR udávaný ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení příliš vysoký, jelikož příslušný kód KN zahrnuje všechny typy fitinek z kujné litiny, a nikoliv jen fitinky se závity.
(50)
V tomto ohledu je třeba uvést, že se předpokládalo, že veškeré množství uváděné pro kód KN nejsou fitinky se závity. Objem uvedený v prozatímním nařízení již byl snížen na základě informací, které poskytly vnitrostátní celní orgány. Tyto údaje byly v souladu s informacemi obsaženými v podnětu. Zúčastněné strany měly dostatek času se k tomu vyjádřit. V tomto ohledu však žádná ze zúčastněných stran neposkytla žádné informace ani před zveřejněním prozatímního nařízení, ani ve lhůtě poskytnuté pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení. Čínská obchodní komora poskytla určité kvantifikované informace týkající se údajně správné výše čínského dovozu ve velmi pozdní fázi řízení - téměř dva měsíce po termínu pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení, a tedy bezmála rok po zahájení šetření, kdy byly poprvé poskytnuty údaje o dovozu ve veřejné verzi podnětu. Poskytnutí těchto informací po termínu znemožňuje jejich ověření objektivním postupem, aniž by došlo k nadměrnému prodloužení období šetření nad rámec patnáctiměsíční lhůty stanovené v čl. 6 odst. 9 základního nařízení. V každém případě se zdá, že tyto informace uvádějí pro čínský vývoz údaje podstatně nižší oproti skutečnosti, jelikož jsou založeny pouze na odhadech týkajících se vývozu spolupracujících společností, a nebylo by je proto možné považovat za přesné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(51)
Řada dovozců však poskytla informace o svém dovozu jiných výrobků než dotčeného výrobku v rámci stejného kódu KN v posuzovaném období. K těmto informacím bylo možné přihlédnout a objem dovozu z dotčených zemí byl v souladu s tím snížen.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
24 180
20 876
20 416
28 894
Index
100
86
84
119
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Obě dotčené země
27 903
23 558
23 747
32 379
Index
100
84
85
116
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(52)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dumpingového dovozu obou dotčených zemí na trhu. Tržní podíl dumpingového dovozu z obou dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 15,6 procentního bodu z 33,1 % na 48,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Index
100
120
117
151
Thajsko
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Index
100
100
124
119
Obě dotčené země
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Index
100
117
118
147
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(53)
Jedna zúčastněná strana požadovala, aby byly zveřejněny informace o ceně souhrnného prodeje podle typu výrobku pro výrobní odvětví Unie. Jak ale uvádí 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii sestával pouze ze dvou skupin výrobců a souhrnné údaje nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny. Tento důvod platí také pro zveřejnění ceny souhrnného prodeje podle typu výrobku.
(54)
Zúčastněné strany uvedly, že dovoz z dotčených zemí vstupuje do Unie na jiné úrovni obchodu než zboží prodávané výrobci v Unii. To bylo skutečně potvrzeno; výrobní odvětví Unie a dovozci obvykle sdílejí značný počet zákazníků. Tato námitka proto mohla být přijata a byly provedeny náležité úpravy pro objem obchodu.
(55)
V důsledku toho byla snížena rozpětí podbízení uvedená ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištěná rozpětí podbízení jsou však obvykle i nadále značná, a to mezi 25 % a 45 %, s jedinou výjimkou jednoho thajského vývozce, u něhož rozpětí podbízení dosahovalo zhruba 10 %.
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 108. a 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky ani připomínky, potvrzuje se 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 112. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Zásoby
(59)
Jelikož ohledně zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(60)
V důsledku záležitosti zmíněné výše ve 41. bodě odůvodnění bylo potřeba revidovat také objem prodeje a tržní podíl výrobního odvětví Unie. V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie k poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 36 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii zhruba o 6 000 tun, jak je uvedeno výše v 42. bodě odůvodnění, ale prodej v Unii se do konce posuzovaného období snížil o dalších 5 procentních bodů, tedy o 2 440 tun.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Prodej v Unii
48 823
31 069
30 466
28 629
Index
100
64
62
59
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku, podnět
(61)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období se průběžně snížil o 26 % nebo 14,8 procentního bodu, zatímco dumpingový dovoz se ve stejném období zvýšil o 15,6 procentního bodu, jak je uvedeno výše v 52. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Podíl na trhu
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Index
100
88
87
74
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(62)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tržní podíly na segmentu zahraničního trhu ve Spojeném království vykazují odlišné tržní podíly, přičemž výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně náleží větší podíl na trhu, zatímco tržní podíl čínského dovozu je na tomto konkrétním segmentu unijního trhu zřejmě menší.
(63)
Je docela dobře možné, že výrobnímu odvětví Unie náleží na určité části trhu v jednom členském státě vyšší tržní podíl. To, že různé hospodářské subjekty nemají na všech segmentech trhu ve všech členských státech stejný podíl na trhu, je normální. Předmětná analýza újmy se však zabývá trhem Unie jako celkem. V tomto ohledu bylo skutečně potvrzeno, že se tržní podíl výrobního odvětví Unie výrazně zmenšil, jak je vysvětleno výše.
6. Závěr ohledně újmy
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 133. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky jiných činitelů
1.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(65)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dalších třetích zemí. Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový tržní podíl dovozu z jiných zemí než obou dotčených zemí se v posuzovaném období snížil o 0,8 procentního bodu z 9,0 % na 8,2 %.
(66)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Brazílie, Indonésie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,5 %, a u všech těchto zemí byl podíl na trhu stabilní nebo během posuzovaného období klesl.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Brazílie
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonésie
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turecko
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Ostatní země
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Celkem
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Index
100
114
118
92
Zdroj:
Eurostat
(67)
Vzhledem k malému objemu a stabilnímu trendu lze dospět k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí než dotčených zemí nepřispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2 Vývoj spotřeby v Unii
(68)
Zúčastněné strany uvedly, že se spotřeba v Unii vyvíjí negativně, neboť se objevily náhražky vyráběné z jiných materiálů, než je kujná (tvárná) litina, jako umělá hmota, nerezová ocel, uhlíková ocel a měď, a také nové technologie spojování. Někteří výrobci v Unii v důsledku toho rozšířili svou škálu výrobků, která nyní zahrnuje i tyto náhražkové výrobky.
(69)
V tomto ohledu se připomíná, že účinky této substituce se zabýval 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Účinky substituce měly nepříznivý dopad na spotřebu v Unii, což dále ovlivnilo výrobu a objem prodeje výrobců v Unii.
(70)
Jak již však bylo uvedeno v prozatímním nařízení, poškozující účinek zmenšující se spotřeby v Unii dále zhoršoval stálý růst dumpingového dovozu, jehož podíl na zmenšujícím se trhu se zvýšil o 15,6 procentního bodu. Jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, zvýšila se od roku 2009 do období šetření poptávka v Unii zhruba o 6 000 tun, ale objem prodeje výrobního odvětví Unie na oživujícím se trhu se snížil do konce posuzovaného o dalších 2 440 tun.
(71)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že nepříznivý vývoj spotřeby v Unii nepopírá příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.3 Snížení výrobní kapacity není důsledkem dumpingového dovozu
(72)
Zainteresované strany uvedly, že snížení výrobní kapacity Unie, uvedené ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je důsledkem ukončení provozu tří výrobců v Unii, k němuž došlo v letech 2008 a 2009 kvůli hospodářské krizi. Toto snížení tedy údajně nelze dávat do souvislosti s dovozem z dotčených zemí.
(73)
V tomto ohledu je kladen důraz na to, že se již ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jako hlavní příčina snížení výrobní kapacity uvádí ukončení provozu tří výrobců v Unii.
(74)
Toto ukončení provozu tří výrobců v Unii však nelze vnímat pouze jako výsledek klesající poptávky. Během posuzovaného období se na zmenšující se trh Unie popsaný ve 42. bodě odůvodnění dostával stále větší přísun dovozu z dotčených zemí, který nakonec získal 15,6 procentního bodu tržního podílu, jak je vysvětleno výše v 52. bodě odůvodnění. Je proto jasné, že ukončení provozu tří výrobců v Unii, a tedy snížení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie, nezpůsobila jen klesající poptávka. Existuje také jasná souvislost mezi snížením výrobní kapacity Unie a zvýšením tržního podílu dumpingového dovozu.
1.4 Dovoz dotčeného výrobku výrobci v Unii
(75)
Zúčastněné strany uvedly, že si výrobci v Unii sami způsobili újmu, kterou utrpěli, neboť značné množství dotčeného výrobku údajně dováželi. Tato námitka se šetřením nepotvrdila. Z informací, které poskytli výrobci v Unii a spolupracující vývozci, vyplývá, že v případě obou skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku byl tento dovoz malý v poměru k jejich celkové výrobě a prodeji vlastního zboží, jak se již uvádí výše ve 37. bodě odůvodnění. Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie lze vyslovit závěr, že tento dovoz nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Námitka byla proto zamítnuta.
1.5 Použití roku 2008 jako počátku
(76)
Zúčastněné strany uvedly, že zhoršující se trend ve výrobním odvětví Unie se do značné míry opírá o použití roku 2008 jako referenčního bodu pro posuzované období. Rok 2008 byl údajně pro výrobní odvětví Unie mimořádně příznivý. Z informací uvedených v podnětu však vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie v roce 2007 byla podobná situaci v roce 2008 nebo lepší. Z toho vyplývá závěr, že zjištění újmy nezávisí na použití roku 2008 jako počátku.
2. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(77)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 134. až 153. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(78)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vyznačující se menší ziskovostí, menším objemem výroby, menším využitím kapacity, objemem prodeje a tržním podílem, byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Účinek snižující se poptávky na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie z hlediska výrobní kapacity, výroby a prodeje byl omezený.
(79)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od újmu působících vlivů dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
G. ZÁJEM UNIE
(80)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se 154. až 164. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Úroveň pro odstranění újmy byla upravena tak, aby byla zohledněna úroveň úpravy obchodu provedená ve výpočtu podbízení, jak je uvedeno výše v 54. až 55. bodě odůvodnění. Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 165. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(82)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Thajska, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech kromě jednoho dumpingového rozpětí.
(83)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro všechny ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku, nebo spolupracovaly během šetření. Pro společnosti, které při šetření nespolupracovaly, a pro společnosti, které dotčený výrobek v období šetření do Unie nevyvážely, bude uplatněno clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(84)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze k tomuto nařízení, je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(85)
Sazby konečného antidumpingového cla byly stanoveny takto:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
86,3
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Všechny ostatní společnosti
15,5
(86)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejících z ČLR a Thajska a vyráběného těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým jménem a adresou, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(87)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba podat Komisi (5) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(88)
Pokud jde o ČLR, mělo by být v zájmu zajištění rovného zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož se uvedený článek nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(89)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z ČLR a Thajska a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(90)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyla předložena žádná nová tvrzení, která by ovlivnila výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
I. ZÁVAZEK
(91)
Jeden spolupracující thajský vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek však existuje v mnoha druzích (vyvážející výrobce uvedl více než 900 typů výrobku prodávaných do Unie), u nichž se ceny výrazně liší (až o 200 % u nejprodávanějších typů, ale některé méně prodávané typy výrobku mohou být až desetkrát dražší než ostatní), čímž vzniká velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Typy výrobku se navíc mohou vyvíjet z hlediska designu a konečného zpracování. Výrobek proto není považován za vhodný pro cenový závazek. Komise rovněž v posledních letech důsledně nepřijímá závazky v případech, kdy výrobek existuje v tolika druzích. Nabídka závazku byla proto odmítnuta.
J. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(92)
S ohledem na rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány. Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
(93)
Jelikož jsou části příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka nyní vyňaty z vymezení výrobku (viz výše 8. a 11. bod odůvodnění), měly by se uvolnit prozatímně zajištěné částky na dovoz částí příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
K. UKONČENÍ ŘÍZENÍ S OHLEDEM NA INDONÉSII
(94)
Jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění, lze objem dumpingového dovozu z Indonésie považovat za dovoz, který nepředstavuje příčinu závažné újmy výrobnímu odvětví Unie. Proto se má za to, že ochranná opatření nejsou nezbytná a řízení ve vztahu k Indonésii by se mělo ukončit.
(95)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit ukončení řízení, a nevyjádřily žádné připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - okres Jü-tchien
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Ťi-nan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Čching-tao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - okres Sü-šuej
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - obec Si-čao-tchung
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - město Lin-i
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - okres Tchaj-ku
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - okres Jü-tchien
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - Lang-fang, Che-pej
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -obec Chung-čchiao, okres Jü-tchien
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tchang-šan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - vesnice Nan-jang, Tchaj-ku
41,1
B346
Všechny ostatní společnosti
57,8
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Všechny ostatní společnosti
15,5
B999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z ČLR a Thajska, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka a pocházejících z ČLR a z Thajska se uvolňují.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 41,1 %.
Článek 4
Antidumpingové řízení týkající se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 a pocházejícího z Indonésie se ukončuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 430/2013 AL CONSILIULUI
din 13 mai 2013
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de stabilire a perceperii cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda și de închidere a procedurii în ceea ce privește Indonezia
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri provizorii
(1)
La 15 noiembrie 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare„Comisia”) a instituit, prin Regulamentul (UE) nr. 1071/2012 (2) (denumit în continuare„regulamentul provizoriu”), o taxă antidumping provizorie la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din Republica Populară Chineză („RPC”) și Thailanda.
(2)
Procedura a fost lansată printr-un aviz de deschidere (3) publicat la 16 februarie 2012, în urma unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2012 de către Comitetul de protecție pentru accesoriile turnate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, al Uniunii Europene (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă (denumite în continuare „accesorii filetate maleabile”).
(3)
În conformitate cu considerentul 15 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul se referea la perioada 1 ianuarie 2011-31 decembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor utile pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
2. Procedura ulterioară
(4)
Ulterior comunicării datelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii (denumite în continuare „concluziile provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. De asemenea, părțile care au cerut acest lucru au avut posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Comisia a continuat să caute și să analizeze toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.
B. PRODUSUL VIZAT ȘI PRODUSUL SIMILAR
(6)
Una dintre părțile interesate a susținut că produsul pe care îl importă nu ar trebui să facă parte din produsul în cauză, deoarece prezintă anumite particularități tehnice. Aceste accesorii maleabile utilizează un filetaj conic, spre deosebire de alte accesorii filetate din fontă maleabilă importate, care prezintă un filetaj paralel.
(7)
Cu toate acestea, ancheta a indicat că, în afară de aceste specificații tehnice, aceste accesorii cu filetaj conic au aceleași caracteristici fizice și tehnice ca celelalte accesorii maleabile importate. În plus, ancheta a arătat că accesoriile cu filetaj conic sunt folosite în mod asemănător cu celelalte accesorii maleabile importate. Într-adevăr, într-un stat membru în care se utilizează ambele tipuri de produse, s-a constatat că ele sunt interșanjabile. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(8)
O parte interesată a afirmat că accesoriile filetate maleabile cu inimă albă pot fi comercializate în întreaga Uniune, în timp ce accesoriile filetate maleabile cu inimă neagă pot fi comercializate numai în Regatul Unit, Irlanda, Malta și Cipru. Prin urmare, conform afirmațiilor, accesoriile filetate maleabile cu inimă neagră și cele cu inimă albă nu se află pe deplin în concurență pe piața Uniunii.
(9)
Ancheta a arătat însă că majoritatea importurilor de accesorii filetate maleabile cu inimă neagră originare din țările în cauză se îndreaptă către țări europene precum Germania, Italia, Polonia sau Spania. Se concluzionează, prin urmare, că accesoriile filetate maleabile cu inimă albă și cele cu inimă neagră concurează pe deplin pe piața Uniunii în ansamblu, nu numai într-un număr limitat de state membre.
(10)
Un importator a reiterat argumentul potrivit căruia componentele de fitinguri de compresie nu ar trebui să se încadreze în definiția produsului în cauză. Importatorul a afirmat că acestea au utilizări diferite și a furnizat dovezi justificative ilustrând faptul că filetajul componentelor de fitinguri de compresie poate fi ușor deosebit de cel al accesoriilor standard, deoarece este fabricat în conformitate cu un alt standard ISO (4). După analiza datelor care au fost transmise, s-a concluzionat că definiția produsului trebuie restrânsă în consecință.
(11)
Alte două părți interesate au susținut excluderea din definiția produsului a accesoriilor pentru tuburi izolatoare din fontă maleabilă, mai precis a cutiilor de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă care sunt componente esențiale ale tuturor instalațiilor compuse din tuburi izolatoare și accesorii de țevărie. Ele au afirmat că aceste de cutii de joncțiune sunt utilizate în scopuri diferite (de exemplu, izolarea și protecția sistemelor de cabluri electrice, spre deosebire de accesoriile standard analizate în cadrul acestei proceduri, care se folosesc pentru prevenirea scurgerilor de gaze sau apă). De asemenea, ele sunt ușor de diferențiat de alte accesorii (nu trebuie să fie neapărat etanșe pentru a împiedica scurgerea de gaze sau apă, ci mai degrabă trebuie să aibă capace ușoare care să faciliteze accesul la cabluri dacă, după import, sunt asamblate într-un sistem). După o examinare atentă a acestor argumente, s-a ajuns la următoarea concluzie: cutiile de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă care nu au capac trebuie excluse din definiția produsului.
(12)
Având în vedere cele de mai sus, s-a considerat adecvată revizuirea definiției produsului stabilită în regulamentul provizoriu. Prin urmare, definiția definitivă a produsului în cauză include accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10, cu excepția componentelor de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și a cutiilor de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac.
(13)
În absența altor comentarii referitoare la produsul în cauză și la produsul similar, concluziile enunțate la considerentele 17-21 și 23-28 din regulamentul provizoriu se confirmă.
C. EȘANTIONAREA
(14)
În urma comunicării concluziilor provizorii, producătorii-exportatori din RPC și importatorii neafiliați nu au formulat comentarii cu privire la eșantionarea producătorilor din Uniune. Prin urmare, concluziile enunțate la considerentele 29-31 din regulamentul provizoriu se confirmă.
D. DUMPINGUL
1. Republica Populară Chineză
1.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și tratamentul individual
(15)
În absența oricăror observații privind tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și tratamentul individual, concluziile provizorii menționate la considerentele 32-46 din regulamentul provizoriu se confirmă.
1.2. Țara analoagă
(16)
În lipsa oricăror observații privind țara analoagă, concluziile de la considerentele 47-53 din regulamentul provizoriu se confirmă.
1.3. Valoarea normală, prețul de export și comparația
(17)
Un producător-exportator chinez a susținut că valoarea normală ar trebui calculată pe baza vânzărilor interne ale unicului producător cooperant din țara analoagă, chiar dacă volumul acestor vânzări nu este reprezentativ în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Acest argument poate fi acceptat în cazul unei țări analoage. În consecință, au fost utilizate pentru stabilirea valorii normale vânzările interne realizate în cursul operațiunilor comerciale obișnuite de către singurul producător cooperant din țara analoagă.
(18)
Același producător-exportator chinez a susținut că marja de dumping ar trebui stabilită utilizându-se toate vânzările la export, și nu numai pentru tipurile de produs comparabile în mod direct cu tipurile de produs vândute de producătorul din țara analoagă pe piața sa internă. Acest argument a fost acceptat. Pentru tipurile de produs care nu sunt comparabile în mod direct, valoarea normală a fost calculată pe baza mediei aritmetice normale pentru tipurile de produs corespondente, ajustată cu valoarea de piață a diferențelor existente la nivelul caracteristicilor fizice, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază.
(19)
În absența oricăror alte observații privind valoarea normală, prețul de export și comparația, constatările de la considerentele 54, 59-61 și 64-67 din regulamentul provizoriu se confirmă.
1.4. Marje de dumping
(20)
Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar stabilită pentru țara analoagă s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(21)
Pe această bază, marjele definitive de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:
Societate
Marja de dumping (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. În consecință, respectiva marjă a fost determinată pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.
(23)
Pe această bază, marja de dumping pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost stabilită la 41,1 %.
(24)
În ceea ce privește toți ceilalți producători-exportatori din RPC, marjele de dumping au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, nivelul de cooperare s-a stabilit în primul rând prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de producătorii-exportatori cooperanți cu volumul exporturilor din China, după cum se menționează în considerentul 51 de mai jos.
(25)
Întrucât producătorii-exportatori cooperanți realizau mai mult de 50 % din exporturile totale din China către Uniune și întrucât industria poate fi considerată fragmentată din cauza numărului mare de producători-exportatori din RPC, nivelul de cooperare poate fi considerat ca fiind important. Prin urmare, marja reziduală de dumping a fost stabilită la nivelul societății incluse în eșantion cu cea mai ridicată marjă de dumping.
(26)
Pe această bază, marjele definitive de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:
Societate
Marja de dumping (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Alte societăți cooperante
41,1
Toate celelalte societăți
57,8
2. Indonezia
2.1. Valoarea normală, prețul de export și comparația
(27)
În lipsa oricăror observații cu privire la valoarea normală, prețul de export și comparația, concluziile din considerentele 75-87 și 91 din regulamentul provizoriu în ceea ce privește Indonezia se confirmă.
2.2. Marje de dumping
(28)
Având în vedere faptul că nivelul de cooperare a fost considerat ridicat (volumul exporturilor efectuate de singura societate cooperantă din Indonezia reprezenta mai mult de 80 % din totalul exporturilor indoneziene către Uniune în timpul perioadei de anchetă), marja de dumping pentru toți ceilalți producători-exportatori indonezieni a fost stabilită la același nivel cu cel al marjei stabilite pentru societatea cooperantă.
(29)
Pe această bază, marjele definitive de dumping pentru societățile indoneziene, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:
Societate
Marja de dumping (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Toate celelalte societăți
11,0
3. Thailanda
3.1. Valoarea normală, prețul de export și comparația
(30)
Nu s-au primit observații care ar putea duce la vreo schimbare în metodologia aplicată sau în determinarea dumpingului efectiv aplicate cu privire la Thailanda.
(31)
În consecință, constatările de la considerentele 75-88 din regulamentul provizoriu cu privire la valoarea normală, prețul de export și comparația în ceea ce privește Thailanda se confirmă.
3.2. Marje de dumping
(32)
Revizuirea și perfecționarea calculului dumpingului a avut ca rezultat o marjă de dumping ușor mai redusă, de 15,5 %, pentru unul dintre producătorii-exportatori din Thailanda. Marja de dumping pentru celălalt producător-exportator cooperant se confirmă definitiv în stadiul provizoriu.
(33)
Având în vedere faptul că nivelul de cooperare a fost considerat ridicat (volumul exporturilor celor două societăți cooperante din Thailanda a reprezentat mai mult de 80 % din exporturile thailandeze totale către Uniune în cursul perioadei de anchetă), marja de dumping pentru toți ceilalți producători-exportatori din Thailanda a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate marje de dumping a celor două societăți cooperante.
(34)
Pe această bază, marjele definitive de dumping pentru societățile thailandeze, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:
Societate
Marja de dumping (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Toate celelalte societăți
50,7
E. PREJUDICIUL
1. Producția din Uniune
(35)
În absența oricăror observații cu privire la producția din Uniune, considerentul 94 din regulamentul provizoriu se confirmă. Se adaugă faptul că, în perioada examinată, produsul similar a fost fabricat de încă trei producători din Uniune care și-au încetat producția în perioada 2008-2009 și de un alt producător care și-a încetat producția către sfârșitul perioadei examinate.
2. Definiția industriei din Uniune
(36)
Părțile interesate au susținut că ambele grupuri de producători din Uniune incluse în eșantion importă produsul în cauză și, prin urmare, nu trebuie considerate ca făcând parte din industria din Uniune, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a).
(37)
În acest sens, s-a stabilit că ambele grupuri de producători din Uniune incluse în eșantion importă într-adevăr produsul în cauză. Cu toate acestea, trebuie remarcat în primul rând faptul că, dacă se constată că un producător din Uniune este și importator al produsului în cauză, aceasta nu înseamnă că el este automat exclus din industria Uniunii și, în al doilea rând, faptul că pentru fiecare dintre producătorii din Uniune aceste importuri erau minore în comparație cu volumul total al producției și al vânzărilor grupurilor de societăți. Prin urmare, se confirmă că ambele grupuri de societăți sunt considerate parte din industria Uniunii.
(38)
În plus, una dintre părțile interesate a susținut că un producător din Uniune nu ar trebui să fie considerat ca făcând parte din industria Uniunii, deoarece se presupune că acesta ar fi afiliat unui importator al produsului în cauză. Trebuie însă remarcat în primul rând faptul că existența unei relații/legături între un producător din Uniune și un exportator nu duce în mod automat la excluderea acestui producător din Uniune din industria Uniunii și, în al doilea rând, faptul că nu a fost furnizată nicio dovadă a faptului că relația/legătura dintre producătorul din Uniune și importator, dacă există, ar îndeplini criteriile menționate la articolul 4 alineatul (2) din regulamentul de bază. În plus, cantitățile importate de respectivul importator afiliat reprezintă numai o mică parte a cantităților produse și vândute de presupusul producător afiliat din Uniune. Prin urmare, chiar dacă s-ar fi constatat existența unei relații/legături între producătorul din Uniune și importator, producătorul din Uniune ar continua să fie considerat ca făcând parte din industria Uniunii.
(39)
Cu privire la definiția industriei din Uniune în scopul evaluării prejudiciului, toți producătorii din Uniune care fabricau produsul similar în perioada examinată sunt considerați a constitui industria din Uniune și, prin urmare, vor fi denumiți „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
3. Consumul la nivelul Uniunii
(40)
O parte interesată a făcut observații în legătură cu faptul că în cursul întregii perioade examinate producția industriei din Uniune a depășit vânzările sale. În același timp, a fost raportată o scădere a stocurilor, fapt neverosimil deoarece atunci când producția depășește vânzările, stocurile ar trebui să crească.
(41)
Se observă în acest sens că, într-adevăr, deși în etapa provizorie s-a constatat că producția și stocurile au fost raportate corect, s-a produs o eroare în raportarea vânzărilor industriei din Uniune la nivelul Uniunii, iar anumite volume ale vânzărilor producătorilor din Uniune neincluși în eșantion nu au fost complet luate în considerare. Acest lucru a fost corectat și, în consecință, a fost necesar să fie revizuite în acest sens consumul din Uniune și cotele de pe piața Uniunii. Având în vedere faptul că trei producători din Uniune și-au încetat operațiunile în cursul perioadei examinate menționate în considerentul 113 din regulamentul provizoriu, revizuirea cu privire la consumul Uniunii are un impact mai semnificativ la începutul perioadei examinate.
(42)
Consumul la nivelul Uniunii a scăzut semnificativ, cu 28 %, între 2008 și 2009, crescând ulterior cu 7 puncte procentuale, până la un nivel cu 21 % mai mic față de consumul de la începutul perioadei examinate.
Consumul la nivelul Uniunii (tone)
2008
2009
2010
PA
Consumul la nivelul Uniunii
84 270
60 807
60 640
66 493
Indice
100
72
72
79
Sursa:
datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar.
4. Importurile originare din țările în cauză
4.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză
(43)
În ceea ce privește volumul importurilor din Indonezia care fac obiectul unui dumping, s-a confirmat definitiv că acestea reprezentau doar aproximativ 2,5 % din totalul importurilor de produs similar efectuate în Uniune pe parcursul PA. Prin urmare, acestea nu pot fi considerate drept o cauză a prejudiciului material adus industriei Uniunii în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază sau al dispozițiilor Acordului antidumping al OMC.
(44)
Având în vedere cele de mai sus, s-a hotărât cu titlu definitiv să nu se cumuleze importurile respective cu importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC și Thailanda.
(45)
În ceea ce privește evaluarea cumulativă a importurilor din RPC și Thailanda, în contextul analizei prejudiciului și a legăturii de cauzalitate, părțile interesate au afirmat că importurile thailandeze nu ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative alături de importurile originare din China, din mai multe motive.
(46)
În primul rând, s-a afirmat că volumul vânzărilor aferente importurilor din Thailanda este mult mai mic decât cel corespunzător importurilor din China și că volumul vânzărilor aferente importurilor din Thailanda este în scădere în termeni absoluți. Cu toate acestea, volumul importurilor din Thailanda nu este neglijabil fiind, prin urmare, suficient pentru a permite cumularea. În plus, chiar dacă importurile din Thailanda sunt în scădere în termeni absoluți, după cum reiese din tabelul de la considerentul 51 de mai jos, ele au câștigat 19% la nivelul cotei de piață în cursul perioadei examinate, după cum reiese din tabelul de la considerentul 52 de mai jos.
(47)
În privința prețurilor, s-a afirmat că produsele provenite din importurile din Thailanda sunt vândute, în medie, la prețuri mai mari decât cele importate din China. Deși acest lucru este corect, prețurile produselor importate din Thailanda sunt totuși semnificativ mai mici decât cele practicate de industria din Uniune. În plus, diferența de preț dintre produsele importate din Thailanda și cele importate din China a scăzut constant în cursul perioadei examinate, de la 698 EUR/tonă în 2008 la 472 EUR/tonă în timpul PA, după cum se arată în tabelul de la considerentul 108 din regulamentul provizoriu.
(48)
În absența oricăror alte afirmații sau observații, conținutul considerentelor 98-105 din regulamentul provizoriu se confirmă.
4.2. Volumul, cota de piață a importurilor în cauză, prețurile lor de import și subcotarea acestora
(49)
Anumite părți interesate au susținut că volumele importurilor din RPC menționate la considerentul 106 din regulamentul provizoriu sunt prea ridicate, deoarece codul NC corespunzător include toate tipurile de accesorii din fontă maleabilă, nu doar pe cele filetate.
(50)
În acest sens, trebuie remarcat faptul că nu toate produsele raportate la codul NC au fost considerate ca fiind accesorii filetate. Volumele raportate în regulamentul provizoriu au fost deja corectate în scădere, pe baza informațiilor furnizate de către autoritățile vamale naționale. Aceste volume au fost conforme cu informațiile cuprinse în plângere. Părțile interesate au avut timp suficient pentru a-și prezenta observațiile privind acest aspect. Cu toate acestea, nu au fost transmise informații în acest sens de către nicio parte interesată, nici înainte de publicarea regulamentului provizoriu, nici în termenul acordat pentru prezentarea observațiilor cu privire la regulamentul provizoriu. Camera de Comerț din China a furnizat unele informații cuantificate privind nivelul presupus corect al importurilor din această țară foarte târziu în decursul procedurii, aproape la două luni după termenul-limită pentru prezentarea observațiilor referitoare la regulamentul provizoriu; cu alte cuvinte informațiile au fost furnizate la aproape un an de la inițierea anchetei, când cifrele cu privire la importuri au fost comunicate pentru prima dată în versiunea extinsă a plângerii. Prezentarea acestor informații în afara termenelor nu permite verificarea lor printr-un proces obiectiv de examinare fără a se prelungi în mod nejustificat perioada de anchetă dincolo de termenul maxim de 15 luni prevăzut la articolul 6 alineatul (9) din regulamentul de bază. În orice caz, aceste informații prezintă un volum al importurilor din China substanțial mai redus, întrucât se bazează pe estimări referitoare doar la exporturi ale societăților cooperante și, ca atare, nu au putut fi considerate corecte. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(51)
Cu toate acestea, o serie de importatori au furnizat informații cu privire la importurile lor de alte produse decât produsul în cauză, importate la același cod NC în cursul perioadei examinate. Această informație a putut fi luată în considerare, iar volumele importurilor din țările în cauză au fost, în consecință, revizuite în scădere.
Volumul de importuri ale Uniunii (tone)
2008
2009
2010
PA
RPC
24 180
20 876
20 416
28 894
Indice
100
86
84
119
Thailanda
3 723
2 681
3 331
3 485
Indice
100
72
89
94
Cele două țări în cauză
27 903
23 558
23 747
32 379
Indice
100
84
85
116
Sursa:
datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar.
(52)
Ca urmare a problemei privind vânzările realizate în Uniune de industria din Uniune, ridicată la considerentul 41 de mai sus, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză a trebuit să fie, la rândul ei, revizuită. Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză a crescut, în cursul perioadei examinate, cu 15,6 puncte procentuale, de la 33,1 % până la 48,7 %. Această creștere a cotei de piață a avut loc, în mare măsură, între 2010 și PA, pe parcursul unei perioade de redresare a cererii.
Cota de piață a Uniunii
2008
2009
2010
PA
RPC
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Indice
100
120
117
151
Thailanda
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Indice
100
100
124
119
Cele două țări în cauză
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Indice
100
117
118
147
Sursa:
datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar.
(53)
O parte interesată a cerut să se divulge informații agregate cu privire la prețul de vânzare în funcție de tipul de produs pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, având în vedere că eșantionul de producători din Uniune nu a fost alcătuit decât din două grupuri de producători, după cum se indică în considerentul 111 din regulamentul provizoriu, din motive de confidențialitate, informațiile agregate reale nu au putut fi dezvăluite. Acest motiv este valabil și în cazul comunicării prețului de vânzare agregat în funcție de tipul de produs.
(54)
Părțile interesate au susținut că importurile din țările vizate sunt introduse în Uniune în alt stadiu comercial decât produsele vândute de producătorii din Uniune. Într-adevăr, s-a confirmat că așa stau lucrurile, industria din Uniune și importatorii având, de regulă, un număr important de clienți comuni. Argumentul a putut fi așadar acceptat și a fost aplicată o ajustare pentru stadiul comercial.
(55)
Ca urmare, marjele de subcotare prezentate la considerentul 110 din regulamentul provizoriu au fost revizuite în sens descrescător. Cu toate acestea, marjele de subcotare constatate de regulă rămân ridicate, între 25 % și 45 %, cu singura excepție a unui exportator thailandez în cazul căruia marja de subcotare a fost de aproximativ 10 %.
(56)
În absența oricăror alte afirmații sau observații, conținutul considerentelor 108-109 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5. Situația industriei din Uniune
(57)
În absența oricăror afirmații sau observații, considerentul 111 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(58)
În absența observațiilor cu privire la producție, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție, considerentele 112-114 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.2. Stocurile
(59)
În absența oricăror observații cu privire la stocuri, considerentul 115 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.3. Volumul vânzărilor și cota de piață
(60)
Ca o consecință a aspectului menționat la considerentul 41, a fost necesar ca volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune să fie, la rândul lor, revizuite. Volumul vânzărilor tuturor producătorilor din Uniune pe piața Uniunii a scăzut semnificativ cu 36 % între 2008 și 2009, din cauza scăderii cererii. După 2009, cererea din Uniune a crescut totuși cu aproximativ 6 000 de tone, după cum se menționează în considerentul 42, dar vânzările Uniunii au continuat să scadă cu încă 5 puncte procentuale sau 2 440 tone până la sfârșitul perioadei examinate.
Volumul de vânzări ale Uniunii (tone)
Toți producătorii
2008
2009
2010
PA
Vânzările Uniunii
48 823
31 069
30 466
28 629
Indice
100
64
62
59
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, plângerea.
(61)
Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut continuu cu 26 % sau 14,8 puncte procentuale în perioada examinată, în timp ce importurile care fac obiectul unui dumping au crescut cu 15,6 puncte procentuale din cota de piață în decursul aceleiași perioade, astfel cum se menționează în considerentul 52 de mai sus.
Cota de piață a Uniunii
Toți producătorii
2008
2009
2010
PA
Cota de piață
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Indice
100
88
87
74
Sursa:
datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar.
(62)
Conform afirmațiilor unei părți interesate, cotele aferente segmentului de piață externă din Regatul Unit prezintă diferențe, industria din Uniune deținând o cotă de piață mai mare, în timp ce cota de piață a importurilor din China ar fi mai mică pe acest segment.
(63)
Este foarte posibil ca industria din Uniune să dețină o cotă de piață mai mare pe un anumit segment de piață într-un singur stat membru. De altfel, este normal ca diferiții operatori economici să nu aibă aceleași cote de piață pe toate segmentele în toate statele membre. Prezenta analiză a prejudiciului se referă însă la piața Uniunii în ansamblu. În acest sens, s-a confirmat că, într-adevăr, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut semnificativ, după cum se explică mai sus.
6. Concluzie privind prejudiciul
(64)
În absența oricăror alte argumente sau observații, se confirmă conținutul considerentelor 118-133 din regulamentul provizoriu, inclusiv concluzia potrivit căreia industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Efectul altor factori
1.1. Importurile din alte țări terțe
(65)
Ca o consecință a problemei privind vânzările realizate în Uniune de industria din Uniune, ridicată la considerentul 41 de mai sus, cota de piață a celorlalte țări terțe a trebuit să fie, la rândul său, revizuită. Pentru celelalte țări terțe, s-au efectuat importuri limitate pe parcursul întregii perioade examinate. Cota de piață totală a importurilor din alte țări decât cele două țări vizate a scăzut în perioada examinată cu 0,8 puncte procentuale, de la 9,0 % la 8,2 %.
(66)
Celelalte principale surse de importuri din cursul PA au fost Brazilia, Indonezia și Turcia, care dețineau cote de piață cuprinse între 1,3 % și 1,5 %, toate aceste țări având cote de piață stabile sau în scădere pe parcursul perioadei examinate.
Cota de piață a importurilor
2008
2009
2010
PA
Brazilia
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonezia
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turcia
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Alte țări
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Total
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Indice
100
114
118
92
Sursa:
Eurostat.
(67)
Ținând cont de volumele limitate și de tendințele de stabilizare, se poate concluziona că importurile din țări terțe, altele decât țările în cauză, nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
1.2. Evoluția consumului din Uniune
(68)
Părțile interesate au susținut că, la nivelul Uniunii, consumul a evoluat negativ din cauza apariției unor produse de substituție fabricate din alte materiale decât din fontă maleabilă, cum ar fi plastic, oțel inoxidabil, oțel carbon și cupru, precum și a unor noi tehnologii de conexiune. Ca urmare, unii producători din Uniune și-au extins gama de produse, care include în prezent și unele dintre aceste produse de substituție.
(69)
În acest sens, este de remarcat faptul că problema efectelor de substituție a fost abordată la considerentul 146 din regulamentul provizoriu. Aceste efecte de substituție au avut un impact negativ asupra consumului la nivelul Uniunii, care a avut, la rândul său, un efect asupra producției și a volumului de vânzări înregistrate de producătorii din Uniune.
(70)
Cu toate acestea, după cum s-a indicat deja în regulamentul provizoriu, efectul prejudiciabil al scăderii consumului din Uniune a fost agravat de creșterea constantă a importurilor care fac obiectul unui dumping, a căror cotă de piață a înregistrat o creștere de 15,6 puncte procentuale, pe o piață aflate în scădere. Așa cum s-a indicat la considerentul 60 de mai sus, cererea din Uniune a crescut cu aproximativ 6 000 tone între 2009 și PA, dar vânzările realizate de industria din Uniune au continuat să scadă cu încă 2 440 de tone până la sfârșitul perioadei examinate, pe o piață în curs de redresare.
(71)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că evoluția negativă a consumului din Uniune nu rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
1.3. Scăderea capacității de producție necauzată de importurile care fac obiectul unui dumping
(72)
Unele părți interesate au susținut că scăderea capacității de producție a Uniunii menționate la considerentul 113 din regulamentul provizoriu este cauzată de încetarea activității a trei producători din Uniune între 2008 și 2009, din cauza crizei economice. Prin urmare, ele susțin că această scădere nu poate fi pusă pe seama importurilor din țările vizate.
(73)
În această privință, se subliniază că s-a menționat deja în considerentul 113 din regulamentul provizoriu că principalul motiv pentru reducerea capacității de producție a fost încetarea activității a trei producători din Uniune.
(74)
Cu toate acestea, încetarea activității a trei producători din Uniune nu poate fi considerată doar un efect al scăderii cererii. În cursul perioadei examinate, piața Uniunii în curs de contractare, menționată la considerentul 42, a făcut obiectul unui număr din ce în ce mai mare de importuri din țările vizate, a căror cotă de piață a crescut cu 15,6 puncte procentuale, după cum se explică la considerentul 52. Este așadar clar că nu numai scăderea cererii a contribuit la încetarea activității a trei producători din Uniune, și, prin urmare, la scăderea capacității de producție a industriei din Uniune. Există, de asemenea, o legătură clară între scăderea capacității de producție a Uniunii și creșterea cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping.
1.4. Importurile produsului în cauză realizate de producătorii din Uniune
(75)
Unele părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de producătorii din Uniune a fost autoprovocat, deoarece aceștia ar fi importat cantități semnificative din produsul în cauză. Această afirmație nu a fost susținută de constatările anchetei. Informațiile furnizate atât de producătorii din Uniune, cât și de exportatorii cooperanți au arătat că, pentru fiecare dintre grupurile de producători din Uniune incluși în eșantion, aceste importuri au fost minore în comparație cu producția lor totală și cu vânzările de produse proprii, după cum s-a indicat deja la considerentul 37 de mai sus. Date fiind volumele scăzute ale importurilor de produs în cauză realizate de industria din Uniune, s-a concluzionat că aceste importuri nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prin urmare, argumentul a fost respins.
1.5. Utilizarea anului 2008 ca punct de plecare
(76)
Unele părți interesate au susținut că tendința de deteriorare a industriei UE se bazează în mare măsură pe utilizarea anului 2008 ca punct de referință pentru perioada examinată, deoarece se presupune că 2008 a fost un an deosebit de bun pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, informațiile incluse în plângere sugerează că situația industriei UE în 2007 a fost similară sau mai bună decât situația din 2008. Se concluzionează așadar că stabilirea unui prejudiciu nu depinde de utilizarea anului 2008 ca punct de plecare.
2. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(77)
Ținând cont de elementele de mai sus și în absența altor afirmații sau observații, conținutul considerentelor 134-153 din regulamentul provizoriu se confirmă.
(78)
În concluzie, se confirmă că prejudiciul material suferit de industria din Uniune, care se caracterizează prin scăderea rentabilității, a volumelor producției, a utilizării capacității, a volumelor de vânzări și a cotei de piață a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping. Într-adevăr, efectul reducerii cererii asupra evoluțiilor negative înregistrate de industria din Uniune în ceea ce privește capacitatea de producție, producția și vânzările a fost limitat.
(79)
Având în vedere analiza de mai sus, care a făcut în mod adecvat distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se confirmă faptul că factorii respectivi nu pot schimba concluzia conform căreia prejudiciul evaluat a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping.
G. INTERESUL UNIUNII
(80)
În absența oricăror observații, considerentele 154-164 din regulamentul provizoriu, inclusiv concluzia că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri asupra importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, se confirmă.
H. MĂSURI DEFINITIVE
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(81)
Nivelurile de eliminare a prejudiciului au fost adaptate pentru a se ține seama de nivelul de ajustare pentru stadiul de comercializare, aplicat calculul subcotării, astfel cum se precizează la considerentele 54 și 55 de mai sus. În absența oricărei observații specifice, se confirmă considerentele 165-170 din regulamentul provizoriu.
2. Măsuri definitive
(82)
Luând în considerare concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, în conformitate cu articolul 9 din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile produsului în cauză originar din RPC și Thailanda, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile cu excepția unuia, marja de prejudiciu.
(83)
Având în vedere nivelul înalt de cooperare al producătorilor-exportatori din China și din Thailanda, taxa pentru toate celelalte societăți a fost stabilită, în cazul ambelor țări, la nivelul celei mai ridicate taxe instituite pentru societățile din țara respectivă care au fost incluse în eșantion sau care au cooperat la anchetă. Taxa pentru toate celelalte societăți va fi aplicată societăților care nu au cooperat la anchetă și societăților care nu au avut exporturi ale produsului în cauză către Uniune în decursul PA.
(84)
Pentru societățile cooperante neincluse în eșantion enumerate în anexa la prezentul regulament, nivelul taxei definitive se stabilește la nivelul mediei ponderate a taxelor aplicabile societăților incluse în eșantion.
(85)
Nivelul taxelor antidumping definitive se stabilește după cum urmează:
Republica Populară Chineză
Societate
Marja de dumping (%)
Marja de prejudiciu (%)
Nivelul taxei (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Alte societăți cooperante
41,1
86,3
41,1
Toate celelalte societăți
57,8
Thailanda
Societate
Marja de dumping (%)
Marja de prejudiciu (%)
Nivelul taxei (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Toate celelalte societăți
15,5
(86)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Astfel, ele reflectă situația constatată pe parcursul prezentei anchete cu privire la aceste societăți. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel, în mod exclusiv, importurilor de produs vizat originar din RPC și Thailanda, fabricat de societățile respective, și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsul importat vizat fabricat de orice altă societate care nu este precizată în mod explicit în dispozitivul prezentului regulament cu denumirea și adresa, inclusiv de entitățile asociate cu cele menționate explicit, nu poate beneficia de aceste niveluri ale taxelor și li se aplică nivelul taxelor aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(87)
Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pe societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (5) și să conțină toate informațiile relevante, mai ales cu privire la eventuala modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Dacă este cazul, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxelor.
(88)
În ceea ce privește RPC, în vederea asigurării tratamentului egal al noilor exportatori și al societăților cooperante neincluse în eșantion, ar trebui să se prevadă ca media ponderată a taxei instituite asupra acestora din urmă să se aplice noilor exportatori, care ar fi altfel îndreptățiți la o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, întrucât acesta nu se aplică în cazul în care s-a folosit eșantionarea.
(89)
Tuturor părților li s-au comunicat datele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se recomande instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din RPC și Thailanda, precum și a perceperii definitive a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie (denumite în continuare „concluzii finale”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma concluziilor comunicate.
(90)
Întrucât în urma comunicării concluziilor finale nu a fost prezentat nici un argument nou care să influențeze rezultatul evaluării cazului, nu se efectuează nicio modificare a constatărilor detaliate mai sus.
I. ANGAJAMENTUL
(91)
Un producător-exportator cooperant thailandez a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, produsul în cauză există într-o multitudine de tipuri (producătorul-exportator a comunicat peste 900 de tipuri de produs vândute în UE) ale căror prețuri variază semnificativ (cu până la 200 % pentru cele mai vândute tipuri, în timp ce produsele mai puțin vândute pot fi chiar de 10 ori mai scumpe decât altele), ceea ce implică un risc foarte ridicat de compensare încrucișată. În plus, tipurile de produs pot evolua în ceea ce privește aspectul și finisajele. Prin urmare, s-a considerat că produsul nu este adecvat pentru un angajament de preț. De asemenea, în ultimii ani, practica constantă a Comisiei a fost de a nu accepta angajamente în cazurile în care produsul există într-o multitudine de tipuri. În consecință, oferta de angajament a fost respinsă.
J. COLECTAREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII
(92)
Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și nivelul prejudiciului provocat industriei din Uniune, se consideră necesar ca sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită prin regulamentul provizoriu să fie percepute cu titlu definitiv. În cazul în care taxele definitive sunt superioare taxelor provizorii, numai sumele depuse cu titlu de taxe provizorii ar trebui să fie percepute definitiv, în timp ce sumele care depășesc nivelul taxei antidumping definitive sunt returnate.
(93)
Deoarece componentele de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac sunt în prezent excluse din definiția produsului (a se vedea considerentele 8 și 11 de mai sus), sumele depuse în mod provizoriu pentru importurile de componente de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac ar trebui restituite.
K. ÎNCHIDEREA PROCEDURII ÎN CEEA CE PRIVEȘTE INDONEZIA
(94)
După cum s-a explicat în considerentul 43 de mai sus, se poate considera că volumele importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din Indonezia nu constituie o cauză a prejudiciului material adus industriei din Uniune. În consecință, se consideră că nu sunt necesare măsuri de protecție și că procedura în ceea ce privește Indonezia ar trebui să fie închisă.
(95)
Tuturor părților li s-au comunicat datele și considerentele pe baza cărora s-a intenționat să se recomande închiderea procedurii și nu s-a ridicat nicio obiecție,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă impusă în cazul importurilor de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, cu excepția componentelor de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10 (cod TARIC 7307191010) și originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și din Thailanda.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate mai jos este următorul:
Țara
Societate
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
RPC
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
41,1
B346
Toate celelalte societăți
57,8
B999
Thailanda
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Toate celelalte societăți
15,5
B999
(3) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1071/2012 pentru importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, cu excepția componentelor de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10 (cod TARIC 7307191010) și originare din RPC și din Thailanda se percep definitiv. Se restituie sumele depuse în plus față de nivelul taxelor antidumping definitive.
(2) Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1071/2012 pentru importurile de componente de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac originare din RPC și Thailanda se restituie.
Articolul 3
În cazul în care un nou producător-exportator din RPC prezintă Comisiei suficiente dovezi care să demonstreze faptul că:
-
nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 ianuarie 2011 până la 31 decembrie 2011);
-
nu este afiliat niciunui exportator sau producător din RPC care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament;
-
a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă care stă la baza măsurilor sau și-a asumat obligația contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune,
articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea noului producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion, aplicându-i-se astfel media ponderată a taxei, de 41,1 %.
Articolul 4
Procedura antidumping privind importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10 și originare din Indonezia se închide.
Articolul 5
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 13 mai 2013.