NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 529/2014
ze dne 12. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 143 odst. 5 třetí pododstavec a čl. 312 odst. 4 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 143 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 odkazuje rozsah použití ratingového systému na druhy expozic, které lze podrobit ratingu pomocí specifického ratingového systému.
(2)
Nařízení (EU) č. 575/2013 rozlišuje mezi podstatnými rozšířeními a změnami přístupu založeného na interním ratingu (přístup IRB) a pokročilého přístupu k měření (AMA), které podléhají schválení, a všemi ostatními změnami, které je třeba oznámit. Pokud jde o druhou skupinu rozšíření a změn, nařízení (EU) č. 575/2013 neuvádí, kdy má k oznámení rozšíření či změny dojít, tj. zda by změna měla být oznámena předtím, než je provedena, nebo po provedení. Lze se domnívat, že není nutné, aby o provedení rozšíření a změn menšího významu příslušné orgány věděly předem. Navíc by bylo účelnější a méně náročné, kdyby instituce informace o takovýchto změnách menšího významu shromažďovaly a pravidelně je oznamovaly příslušným orgánům. Několik členských států již takovéto postupy dohledu uplatňuje. Rozšíření a změny, které je třeba oznámit, je tedy třeba dále rozdělit na rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změny, které stačí oznámit poté, co byly provedeny. Tím by se dále zaručilo, že příslušné orgány ve svých každodenních úkolech věnují pozornost rozšířením a změnám, které mohou podstatně změnit požadavky na kapitál nebo výkonnost modelů či ratingových systémů. Také by se tím zaručilo, že instituce odlišují rozšíření a změny, které mají mimořádný význam, a rozšíření a změny menšího významu, a to na základě přístupu k dohledu orientovaného na rizika. Takovéto rozlišování rozšíření a změn, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změn, které stačí oznámit poté, co byly provedeny, by bylo obezřetné vzhledem tomu, že oznámení před provedením by příslušným orgánům umožnilo přezkoumat, zda je toto nařízení uplatňováno správně. Tím by se následně snížila zátěž institucí spojená s dohledem.
(3)
Podstatnost rozšíření či změn modelů zpravidla závisí na druhu a kategorii navrhovaného rozšíření či změny (což by se mělo odrážet v kvalitativních kritériích) a na jejich potenciálu změnit požadavky na kapitál nebo případně objemy rizikově vážených expozic (což by se mělo odrážet v kvantitativních kritériích). Proto by všechna kvantitativní kritéria pro přezkum podstatnosti rozšíření a změn měla mít formu prahové hodnoty založené na procentní změně požadavků na kapitál nebo případně objemů rizikově vážených expozic před změnou a po ní.
(4)
Zatímco u rozšíření a změn modelů pokročilého přístupu k měření by kvantitativní prahová hodnota měla být v zájmu jednoduchosti vypočtena na základě požadavků na kapitál, u změn přístupu založeného na interním ratingu by měla být prahová hodnota vypočtena na základě objemů rizikově vážených expozic, aby se zamezilo tomu, že budou prahové hodnoty nemístně ovlivněny rozdíly ve výši provedených úvěrových úprav v ocenění, jež mají vliv na požadavky na kapitál, avšak nikoli na rizikově vážené expozice. Kromě toho by kvantitativní prahové hodnoty měly být koncipovány tak, aby zohledňovaly celkový dopad rozšíření či změn na kapitál požadovaný na základě interních přístupů a standardních přístupů, aby se zohlednil rozsah, v němž jsou u celkových požadavků na kapitál nebo objemů rizikově vážených expozic používány interní přístupy. To platí pro všechny prahové hodnoty u obou přístupů s výjimkou druhé prahové hodnoty v čl. 4 odst. 1 písm. c) bodě ii) pro přístup IRB a prahové hodnoty pro předběžné oznámení pro přístup IRB, které jsou koncipovány s ohledem na dopad změn na objemy rizikově vážených expozic, na něž se vztahuje rozsah použití specifického modelu. Jak u přístupu založeného na interním ratingu, tak u pokročilého přístupu k měření by měl být výpočet pro odvození dopadu daného rozšíření nebo změny proveden s odkazem na stejný časový bod vzhledem k tomu, že soubor expozic (v případě přístupu IRB) a rizikový profil (v případě přístupu AMA) jsou s měnícím se časem poměrně stabilní.
(5)
Příslušné orgány mohou kdykoli přijmout vhodná opatření v oblasti dohledu, pokud jde o rozšíření a změny modelů, které byly oznámeny, a to na základě průběžného přezkumu stávajících svolení používat interní přístupy, jenž je stanoven v článku 101 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2). To má na jedné straně zaručit, že budou uspokojeny požadavky stanovené v oddílu 6 kapitoly 3 hlavy II části 3 nebo v kapitole 4 hlavy III části 3 nebo v kapitole 5 hlavy IV části 3 nařízení (EU) č. 575/2013. Na druhé straně je nutné stanovit v pravidlech podněty pro nová schválení a oznámení rozšíření a změn interních přístupů. Taková pravidla by neměla ovlivnit přístupy k dohledu založené na přezkumu interního modelu nebo správní postupy stanovené v čl. 20 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Na změny v trvalém částečném využívání interních přístupů nebo případně v postupném zavádění interních přístupů se vztahují články 148 a 150 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě přístupu IRB a článek 314 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě pokročilého přístupu k měření. Proto by se toto nařízení nemělo na uvedené druhy změn vztahovat.
(7)
Svolení příslušných orgánů se týká metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT v rámci přístupů, a proto by se toto nařízení nemělo vztahovat na probíhající slaďování modelů se souborem údajů použitých k výpočtům, které vychází ze schválených metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT.
(8)
Aby mohly příslušné orgány posoudit, zda instituce správně uplatnily pravidla pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn, měly by instituce předkládat příslušným orgánům odpovídající dokumenty. Aby se snížila zátěž institucí spojená s dohledem a zvýšila účelnost a účinnost postupů, které příslušné orgány v tomto ohledu uplatňují, měla by být stanovena pravidla, v nichž budou upřesněny požadavky na dokumenty, které mají být přiloženy k žádostem o schválení rozšíření a změn či k jejich oznámení.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi.
(10)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, jelikož se týkají rozšíření a/nebo změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření týkajících se požadavků na kapitál pro úvěrové a operační riziko, a také proto, že relevantní otázky a postupy spojené s dohledem jsou u těchto dvou druhů interních přístupů podobné. Aby se zaručila soudržnost uvedených ustanovení a zároveň aby se usnadnil ucelený pohled na ně pro osoby, které podléhají uvedeným povinnostem, je žádoucí, aby ustanovení vstoupila v platnost zároveň a aby byly všechny regulační technické normy požadované nařízením (EU) č. 575/2013 týkající se rozšíření a změn interních modelů pro úvěrové a operační riziko začleněny do jediného nařízení. Nicméně jelikož se ustanovení písm. a) prvního pododstavce čl. 312 odst. 4 týká jiného tématu, toto nařízení se týká pouze písmen b) a c).
(11)
Evropský orgán pro bankovnictví uspořádal k návrhům regulačních technických norem, na nichž je toto nařízení založeno, otevřené veřejné konzultace, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření povolených v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013, včetně způsobů oznamování takových změn a rozšíření.
Článek 2
Kategorie rozšíření a změn
1. Podstatnost změn v rozsahu použití ratingového systému nebo v přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech nebo podstatnost změn ratingových systémů nebo přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech z hlediska přístupu založeného na interním ratingu („změny přístupu IRB“) nebo podstatnost rozšíření a změn z hlediska pokročilého přístupu k měření („rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření“) se zařadí do jedné z následujících kategorií:
a)
podstatná rozšíření a změny, které podle čl. 143 odst. 3 a čl. 312 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují svolení příslušných orgánů;
b)
jiná rozšíření a změny, které je třeba oznámit příslušným orgánům.
2. Rozšíření a změny uvedené v odst. 1 písm. b) se dále klasifikují jako:
a)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením;
b)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit po provedení.
Článek 3
Zásady klasifikace rozšíření a změn
1. Klasifikace změn přístupu IRB se provede v souladu s tímto článkem a články 4 a 5.
Klasifikace rozšíření a změn pokročilého přístupu k měření se provede v souladu s tímto článkem a články 6 a 7.
2. Pokud se od institucí vyžaduje, aby vypočítaly kvantitativní dopad rozšíření či změny na požadavky na kapitál nebo případně na objemy rizikově vážených expozic, instituce použijí tuto metodiku:
a)
pro účely posouzení kvantitativního dopadu instituce použijí nejnovější dostupné údaje;
b)
pokud není přesné posouzení kvantitativního dopadu proveditelné, instituce místo toho posoudí dopad na základě reprezentativního vzorku či jiných spolehlivých metod dedukce;
c)
u změn, které nemají přímý kvantitativní dopad, se výpočet kvantitativního dopadu podle čl. 4 odst. 1 písm. c) pro přístup IRB nebo čl. 6 odst. 1 písm. c) pro pokročilý přístup k měření neprovádí.
3. Jedno podstatné rozšíření či změna se nerozdělí do více změn či rozšíření, které by byly méně podstatné.
4. V případě pochybností zařadí instituce rozšíření a změny do kategorie nejvyšší potenciální podstatnosti.
5. Pokud příslušné orgány poskytly svolení ve vztahu k podstatnému rozšíření či změně, instituce vypočítají požadavky na kapitál na základě schváleného rozšíření či změny od data stanoveného v novém svolení, které nahradí svolení předchozí. Pokud nejsou rozšíření či změny, k nimž příslušné orgány vydaly svolení, k datu uvedeném v novém svolení provedeny, je nutné, aby k nim příslušné orgány vydaly nové svolení, o něž se požádá bez zbytečného prodlení.
6. Dojde-li k průtahům při provádění rozšíření či změny, k nimž příslušný orgán vydal svolení, instituce to oznámí příslušnému orgánu a předloží mu plán včasného provedení schváleného rozšíření či změny, který provede ve lhůtě dohodnuté s příslušným orgánem.
7. Pokud jsou rozšíření nebo změna klasifikovány jako rozšíření či změny, které je třeba před provedením oznámit příslušným orgánům, a pokud se instituce po oznámení rozhodnou, že dané rozšíření či změnu neprovedou, uvědomí o tomto rozhodnutí bez zbytečného prodlení příslušné orgány.
Článek 4
Podstatné změny přístupu IRB
1. Změny přístupu IRB se považují za podstatné, pokud splňují kteroukoli z těchto podmínek:
a)
patří mezi změny rozsahu použití ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části I oddílu 1;
b)
patří mezi změny ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části II oddílu 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 1,5 %:
-
celkové objemy rizikově vážených expozic mateřské instituce v EU pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění na konsolidované úrovni,
-
celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
k 15 % či vyššímu snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění před změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 5
Změny přístupu IRB, jež nejsou považovány za podstatné
1. Změny přístupu IRB, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 143 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
změny, které splňují některou z následujících podmínek, se oznámí příslušnému orgánu alespoň dva měsíce před provedením:
i)
změny popsané v příloze I části I oddíle 2,
ii)
změny popsané v příloze I části II oddíle 2,
iii)
změny, kterou jsou příčinou alespoň 5 % snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech;
b)
všechny ostatní změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) bodu iii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 6
Podstatná rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření
1. Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření se považují za podstatné, pokud splňují některou z následujících podmínek:
a)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části I oddíle 1;
b)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části II oddíle 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových konsolidovaných požadavků mateřské instituce v EU na kapitál pro operační riziko,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko dceřiného podniku v případě, že mateřská instituce neobdržela svolení použít pokročilý přístup k měření.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu pokročilého přístupu k měření před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně, v uvedeném pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
Článek 7
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou považovány za podstatné
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 312 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
rozšíření a změny, které spadají do přílohy II části I oddílu 2 a části II oddílu 2, se oznámí příslušným orgánům alespoň dva měsíce před provedením;
b)
všechna ostatní rozšíření a změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
Článek 8
Dokumentace rozšíření a změn
1. U rozšíření a změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření, které na základě klasifikace vyžadují svolení příslušných orgánů, instituce společně s žádostí předloží tyto dokumenty:
a)
popis rozšíření nebo změny, jejich zdůvodnění a cíl;
b)
datum provedení;
c)
rozsah použití ovlivněný rozšířením či změnou modelu spolu s objemovými charakteristikami;
d)
technický a procesní dokument (dokumenty);
e)
zprávy o nezávislém přezkumu či validaci prováděných institucemi;
f)
potvrzení, že rozšíření či změna byly v rámci schvalovacích procesů instituce schváleny příslušnými subjekty, a datum schválení;
g)
případný kvantitativní dopad změny či rozšíření na objemy rizikově vážených expozic nebo na požadavky na kapitál;
h)
záznamy o počtu aktuálních a předcházejících verzí interních modelů, které podléhají schválení.
2. U rozšíření a změn, které na základě klasifikace vyžadují oznámení buď před provedením, nebo po něm, instituce společně s oznámením předloží dokumentaci uvedenou v odst. 1 písm. a), b), c), f) a g).
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2014.
REGULAMENTUL DELEGAT (UE) NR. 529/2014 AL COMISIEI
din 12 martie 2014
de completare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru evaluarea gradului de importanță al extinderilor și al modificărilor abordării bazate pe modele interne de rating și ale abordării avansate de evaluare
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 143 alineatul (5) paragraful al treilea și articolul 312 alineatul (4) paragraful al treilea,
întrucât:
(1)
În conformitate cu articolul 143 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, sfera de aplicare a unui sistem de rating se referă la tipul de expuneri care pot fi evaluate cu sistemul de rating respectiv.
(2)
Regulamentul (UE) nr. 575/2013 face distincția între extinderile sau modificările importante ale abordării bazate pe modele interne de rating („abordarea IRB”) și cele ale abordării avansate de evaluare („AMA”), care fac obiectul aprobării, și toate celelalte modificări, care fac obiectul notificării. În ceea ce privește această din urmă categorie, în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 nu se indică momentul în care trebuie notificată extinderea sau modificarea, și anume înainte sau după punerea sa în aplicare. Ar trebui să se considere că extinderile sau modificările de importanță minoră nu trebuie aduse la cunoștința autorităților competente înainte de a fi puse în aplicare. În plus, ar fi, de asemenea, mai eficient și mai puțin împovărător pentru instituții ca acestea să colecteze informațiile privind astfel de modificări de importanță minoră și să le notifice autorităților competente la intervale regulate. Această abordare reprezintă deja practica în materie de supraveghere în mai multe state membre. Astfel, extinderile și modificările care trebuie notificate ar trebui împărțite în următoarele categorii: extinderi și modificări care trebuie notificate înainte de a fi puse în aplicare și extinderi și modificări care trebuie notificate doar după punerea lor în aplicare. În plus, această împărțire ar asigura faptul că autoritățile competente se axează, în activitatea de zi cu zi, asupra extinderilor și a modificărilor care pot aduce o modificare importantă cerințelor de fonduri proprii sau funcționării modelelor ori a sistemelor de rating. De asemenea, s-ar asigura faptul că instituțiile fac o distincție între extinderile și modificările extrem de importante și cele de importanță minoră, pe baza unei abordări de supraveghere bazată pe riscuri. Ar fi prudent să se facă o astfel de distincție între extinderile și modificările care trebuie notificate înainte de punerea lor în aplicare și cele care trebuie notificate după punerea lor în aplicare, dat fiind că efectuarea notificării înainte de punerea în aplicare le-ar oferi autorităților competente posibilitatea de a verifica aplicarea corectă a prezentului regulament. Acest lucru ar duce, de asemenea, la reducerea, pentru instituții, a poverii reprezentate de supraveghere.
(3)
Gradul de importanță al extinderilor sau al modificărilor modelelor depinde, de regulă, de tipul și de categoria extinderii sau a modificării propuse (care ar trebui să se reflecte în criteriile calitative) și de potențialul acestora de a modifica cerințele de fonduri proprii sau, după caz, cuantumurile expunerilor ponderate la risc (care ar trebui să se reflecte în criteriile cantitative). Prin urmare, orice criteriu cantitativ pentru evaluarea gradului de importanță al extinderilor sau al modificărilor ar trebui să ia forma unui prag calculat pe baza modificării procentuale a cerințelor de fonduri proprii sau, după caz, a cuantumurilor expunerilor ponderate la risc, înainte și după modificare.
(4)
Dacă, în cazul extinderilor și al modificărilor abordărilor avansate de evaluare, pragul cantitativ ar trebui calculat, din motive de simplificare, pe baza cerințelor de fonduri proprii, pentru modificările abordării bazate pe modele interne de rating, pragul ar trebui calculat pe baza cuantumurilor expunerilor ponderate la risc, pentru a evita ca pragurile să fie influențate în mod nejustificat de diferențele în ceea ce privește sumele aferente ajustărilor evaluării creditelor, care afectează cerințele de fonduri proprii, dar nu și cuantumurile expunerilor ponderate la risc. În plus, pragurile cantitative ar trebui să ia în calcul impactul global al extinderilor sau al modificărilor asupra cerințelor de capital, pe baza abordărilor interne, precum și a abordărilor standard, pentru a reflecta măsura în care sunt utilizate abordările interne pentru cerințele totale de fonduri proprii sau pentru cuantumurile globale ale expunerilor ponderate la risc. Acest lucru este valabil pentru toate pragurile aferente ambelor abordări, cu excepția celui de al doilea prag prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (c) punctul (ii) pentru abordarea IRB și a pragului de notificare prealabilă pentru abordarea IRB, care au în vedere impactul modificărilor asupra cuantumurilor expunerilor ponderate la risc care intră sub incidența sferei de aplicare a unui model anume. Atât în cazul abordării IRB, cât și al abordării avansate de evaluare, calculele pentru stabilirea impactului unei anumite extinderi sau modificări ar trebui să aibă ca punct de referință același moment, având în vedere faptul că setul de expuneri (în cazul abordării IRB) și profilul de risc (în cazul abordării avansate de evaluare) sunt relativ stabile în timp.
(5)
Autoritățile competente pot adopta oricând măsuri de supraveghere adecvate în ceea ce privește extinderile și modificările modelelor care au fost notificate, în baza analizării continue a aprobărilor existente de utilizare a abordărilor interne, prevăzută la articolul 101 din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2). Pe de o parte, acest lucru este necesar pentru a se asigura respectarea cerințelor prevăzute în partea a treia titlul II capitolul 3 secțiunea 6 sau în partea a treia titlul III capitolul 4 ori în partea a treia titlul IV capitolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. Pe de altă parte, sunt necesare norme pentru a se stabili evenimentele care declanșează noi aprobări și notificări ale extinderilor și ale modificărilor abordărilor interne. Aceste norme nu ar trebui să aducă atingere abordărilor privind revizuirea modelelor interne utilizate pentru supraveghere și nici procedurilor administrative prevăzute la articolul 20 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.
(6)
Modificările aduse utilizării parțiale permanente a abordărilor interne sau, după caz, punerii în aplicare secvențiale a abordărilor interne sunt reglementate de articolele 148 și 150 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, în cazul abordării IRB, și de articolul 314 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, în cazul abordării avansate de evaluare. Prin urmare, aceste tipuri de modificări nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament.
(7)
Întrucât aprobarea care trebuie acordată de către autoritățile competente se referă la metodele, procesele, controalele, sistemele de colectare a datelor și sistemele informatice utilizate pentru abordări, alinierea continuă a modelelor la setul de date utilizate pentru efectuarea calculului, pe baza metodelor, a proceselor, a controalelor, a sistemelor de colectare a datelor și a sistemelor informatice aprobate, nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament.
(8)
Pentru ca autoritățile competente să fie în măsură să stabilească dacă instituțiile au aplicat în mod corect normele privind evaluarea gradului de importanță al extinderilor și al modificărilor, instituțiile ar trebui să prezinte documentele necesare autorităților competente. Pentru a reduce povara pe care o reprezintă supravegherea pentru instituții și pentru a spori eficacitatea și eficiența procedurilor aplicate în acest sens de către autoritățile competente, ar trebui stabilite norme care să specifice documentele care trebuie să însoțească cererile de aprobare a extinderilor și a modificărilor sau notificările acestora.
(9)
Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare prezentate Comisiei de către Autoritatea Bancară Europeană.
(10)
Dispozițiile prezentului regulament sunt strâns legate între ele, deoarece acestea se referă la extinderile și/sau modificările abordărilor avansate de evaluare și abordărilor IRB privind cerințele de fonduri proprii pentru riscul de credit și riscul operațional și deoarece aspectele și procedurile relevante în materie de supraveghere sunt similare pentru cele două tipuri de abordări interne. Pentru a asigura coerența dintre aceste dispoziții și pentru ca persoanele care fac obiectul obligațiilor relevante să aibă mai ușor o imagine de ansamblu asupra acestora și un acces coordonat la acestea, este de dorit ca toate standardele tehnice de reglementare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 privind extinderile și modificările aduse modelelor interne utilizate pentru riscul de credit și riscul operațional să intre în vigoare în același timp și să fie incluse în același regulament. Cu toate acestea, având în vedere că articolul 312 alineatul (4) primul paragraf litera (a) se referă la o altă chestiune, prezentul regulament abordează doar literele (b) și (c).
(11)
Autoritatea Bancară Europeană a organizat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3),
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament stabilește condițiile pentru evaluarea gradului de importanță al extinderilor și al modificărilor abordărilor bazate pe modele interne de rating și ale abordărilor avansate de evaluare autorizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 575/2013, inclusiv modalitățile de notificare a unor astfel de modificări și extinderi.
Articolul 2
Categorii de extinderi și de modificări
(1) Gradul de importanță al modificărilor aduse sferei de aplicare a unui sistem de rating sau a unei abordări bazate pe modele interne pentru expuneri din titluri de capital ori al modificărilor aduse sistemelor de rating sau abordării bazate pe modele interne pentru expuneri din titluri de capital în ceea ce privește abordarea bazată pe modele interne de rating („modificări aduse abordării IRB”) sau gradul de importanță al extinderilor și al modificărilor aduse abordării avansate de evaluare („extinderile și modificările aduse AMA”) se clasifică în una dintre următoarele categorii:
(a)
extinderi și modificări importante care, în conformitate cu articolul 143 alineatul (3) și cu articolul 312 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, necesită aprobare din partea autorităților competente;
(b)
alte extinderi și modificări, care trebuie notificate autorităților competente.
(2) Extinderile și modificările menționate la alineatul (1) litera (b) se clasifică în:
(a)
extinderi și modificări care trebuie notificate înainte de punerea lor în aplicare;
(b)
extinderi și modificări care trebuie notificate după punerea lor în aplicare.
Articolul 3
Principii de clasificare a extinderilor și a modificărilor
(1) Clasificarea modificărilor aduse abordării IRB se efectuează în conformitate cu prezentul articol și cu articolele 4 și 5.
Clasificarea extinderilor și a modificărilor aduse abordării avansate de evaluare se efectuează în conformitate cu prezentul articol și cu articolele 6 și 7.
(2) Atunci când instituțiile au obligația de a calcula impactul cantitativ al unei extinderi sau modificări aduse cerințelor de fonduri proprii sau, după caz, cuantumurilor ponderate la risc ale expunerilor, acestea aplică următoarea metodologie:
(a)
pentru a evalua impactul cantitativ, instituțiile utilizează cele mai recente date disponibile;
(b)
atunci când nu este fezabilă efectuarea unei evaluări precise a impactului cantitativ, instituțiile efectuează în schimb o evaluare a impactului pe baza unui eșantion reprezentativ sau a altor metodologii fiabile de deducție;
(c)
în cazul modificărilor care nu au un impact cantitativ direct, nu se calculează niciun impact cantitativ, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) litera (c), pentru abordarea IRB, sau la articolul 6 alineatul (1) litera (c), pentru abordarea avansată de evaluare.
(3) O extindere sau o modificare importantă nu poate fi împărțită în mai multe modificări sau extinderi cu un grad de importanță mai redus.
(4) În caz de dubiu, instituțiile clasifică extinderile și modificările în categoria cu gradul de importanță potențială cel mai ridicat.
(5) Atunci când autoritățile competente au aprobat o extindere sau o modificare importantă, instituțiile își calculează cerințele de fonduri proprii pe baza extinderii sau a modificării aprobate de la data specificată în noua aprobare, care o înlocuiește pe cea anterioară. Nepunerea în aplicare la data specificată în noul document de aprobare a unei prelungiri sau modificări aprobate de autoritățile competente implică obligația de a solicita autorităților competente, fără întârzieri nejustificate, o nouă aprobare.
(6) În caz de întârziere a punerii în aplicare a unei extinderi sau modificări pentru care s-a acordat aprobare din partea autorității competente, instituția în cauză notifică autoritatea competentă în acest sens și îi prezintă în timp util un plan de punere în aplicare a extinderii sau a modificării aprobate, pe care îl aplică o perioadă care urmează să fie convenită cu autoritatea competentă.
(7) În cazul în care o extindere sau o modificare intră în categoria celor care trebuie notificate în prealabil autorităților competente sau în cazul în care, după notificare, instituțiile decid să nu pună în aplicare extinderea sau modificarea, instituțiile în cauză trebuie să notifice această decizie autorităților competente, fără întârzieri nejustificate.
Articolul 4
Modificări importante ale abordării bazate pe modele interne de rating
(1) Modificările aduse abordării bazate pe modele interne de rating se consideră a fi importante dacă îndeplinesc una dintre următoarele condiții:
(a)
intră în una dintre categoriile de modificări aduse sferei de aplicare a unui sistem de rating sau abordării bazate pe modele interne pentru expuneri din titluri de capital descrise în anexa I partea I secțiunea 1;
(b)
intră în una dintre categoriile de modificări aduse sistemelor de rating sau abordării bazate pe modele interne pentru expuneri din titluri de capital descrise în anexa I partea II secțiunea 1;
(c)
au drept rezultat:
(i)
fie o scădere cu 1,5 %:
-
a cuantumurilor globale ale expunerilor ponderate la riscul de credit și la riscul de diluție ale instituției-mamă din UE; sau
-
a cuantumurilor globale ale expunerilor ponderate la riscul de credit și la riscul de diluție ale unei instituții care nu este nici instituție-mamă, nici filială;
(ii)
fie o scădere cu cel puțin 15 % a cuantumurilor expunerilor ponderate la riscul de credit și la riscul de diluție aferente sferei de aplicare a sistemului intern de rating sau abordării bazate pe modele interne pentru expunerile din titluri de capital.
(2) În sensul alineatului (1) litera (c) punctul (i) din prezentul articol și în conformitate cu articolul 3 alineatul (2), impactul modificării se calculează ca raport, după cum urmează:
(a)
la numărător se utilizează diferența dintre cuantumurile expunerilor ponderate la riscul de credit și la riscul de diluție aferente sferei de aplicare a sistemului intern de rating sau abordării bazate pe modele interne pentru expunerile din titluri de capital dinainte și după modificarea efectuată la nivel consolidat în cadrul instituției-mamă din UE sau la nivelul instituției care nu este nici instituție-mamă, nici filială;
(b)
la numitor se utilizează cuantumurile globale ale expunerilor ponderate la riscul de credit și la riscul de diluție înainte de modificarea efectuată la nivel consolidat în cadrul instituției-mamă din UE sau, respectiv, la nivelul instituției care nu este nici instituție-mamă, nici filială.
Calculul se referă la același moment în timp.
Determinarea impactului asupra cuantumurilor expunerilor ponderate la risc se referă numai la impactul modificării aduse abordării IRB, iar setul de expuneri se presupune că rămâne constant.
(3) În sensul alineatului (1) litera (c) punctul (ii) din prezentul articol și în conformitate cu articolul 3 alineatul (2), impactul modificării se calculează ca raport, după cum urmează:
(a)
la numărător se utilizează diferența dintre cuantumurile expunerilor ponderate la riscul de credit și la riscul de diluție aferente sferei de aplicare a sistemului intern de rating sau abordării bazate pe modele interne pentru expunerile din titluri de capital dinainte și după modificare;
(b)
la numitor se utilizează cuantumurile expunerilor ponderate la riscul de credit și la riscul de diluție dinainte de modificarea aferentă sferei de aplicare a sistemului intern de rating sau a abordării bazate pe modele interne pentru expunerile din titluri de capital.
Calculul se referă la același moment în timp.
Determinarea impactului asupra cuantumurilor expunerilor ponderate la risc se referă numai la impactul modificării aduse abordării IRB, iar setul de expuneri se presupune că rămâne constant.
Articolul 5
Modificări ale abordării IRB care nu sunt considerate importante
(1) Modificările aduse abordării IRB care nu sunt importante, dar trebuie notificate autorităților competente în conformitate cu articolul 143 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 se notifică în modul următor:
(a)
modificările care îndeplinesc una dintre următoarele condiții se notifică autorităților competente cu cel puțin două luni înainte de punerea lor în aplicare;
(i)
modificările descrise în anexa I partea I secțiunea 2;
(i)
modificările descrise în anexa I partea II secțiunea 2;
(iii)
modificări care duc la o scădere cu cel puțin 5 % a cuantumurilor expunerilor ponderate la riscul de credit și la riscul de diluție aferente sferei de aplicare a sistemului intern de rating sau a abordării bazate pe modele interne pentru expunerile din titluri de capital;
(b)
toate celelalte modificări se notifică autorităților competente după punerea lor în aplicare, cel puțin o dată pe an.
(2) În sensul alineatului (1) litera (a) punctul (iii) din prezentul articol și în conformitate cu articolul 3 alineatul (2), impactul modificării se calculează ca raport, după cum urmează:
(a)
la numărător se utilizează diferența dintre cuantumurile expunerilor ponderate la riscul de credit și la riscul de diluție aferente sferei de aplicare a sistemului intern de rating sau a abordării bazate pe modele interne pentru expunerile din titluri de capital dinainte și după modificare;
(b)
la numitor se utilizează cuantumurile expunerilor ponderate la riscul de credit și la riscul de diluție dinainte de modificarea aferentă sferei de aplicare a sistemului intern de rating sau abordării bazate pe modele interne pentru expunerile din titluri de capital.
Calculul se referă la același moment în timp.
Determinarea impactului asupra cuantumurilor expunerilor ponderate la risc se referă numai la impactul modificării aduse abordării IRB, iar setul de expuneri se presupune că rămâne constant.
Articolul 6
Extinderile și modificările importante ale abordării avansate de evaluare
(1) Extinderile și modificările abordării avansate de evaluare se consideră importante dacă îndeplinesc una dintre următoarele condiții:
(a)
intră în una dintre categoriile de extinderi descrise în anexa II partea I secțiunea 1;
(b)
intră în una dintre categoriile de modificări descrise în anexa II partea II secțiunea 1;
(c)
au drept rezultat:
(i)
fie o scădere cu cel puțin 10 %:
-
a cerințelor totale de fonduri proprii consolidate destinate acoperirii riscului operațional al instituției-mamă din UE; sau
-
a cerințelor totale de fonduri proprii destinate acoperirii riscului operațional aferent unei instituții care nu este nici instituție-mamă, nici filială;
(ii)
fie o scădere cu cel puțin 10 %:
-
a cerințelor totale de fonduri proprii destinate acoperirii riscului operațional la nivel consolidat, aferent unei instituții-mamă care nu este instituție-mamă din UE; sau
-
a cerințelor totale de fonduri proprii destinate acoperirii riscului operațional, aferent unei filiale a cărei instituție-mamă nu a primit aprobarea de a utiliza abordarea avansată de evaluare.
(2) În sensul alineatului (1) litera (c) punctul (i) din prezentul articol și în conformitate cu articolul 3 alineatul (2), impactul unei extinderi sau al unei modificări se calculează ca raport, după cum urmează:
(a)
la numărător se utilizează diferența dintre cerințele de fonduri proprii destinate acoperirii riscului operațional aferente sferei de aplicare a modelului de abordare avansată de evaluare, dinainte și după efectuarea extinderii sau a modificării, la nivel consolidat în cadrul instituției-mamă din UE sau la nivelul instituției care nu este nici instituție-mamă, nici filială;
(b)
la numitor se utilizează cerințele totale de fonduri proprii destinate acoperirii riscului operațional dinainte și după efectuarea extinderii sau a modificării la nivel consolidat în cadrul instituției-mamă din UE sau, respectiv, la nivelul instituției care nu este nici instituție-mamă, nici filială.
Calculul se referă la același moment în timp.
Determinarea impactului asupra cerințelor de fonduri proprii se referă numai la impactul extinderii și al modificării abordării avansate de evaluare și, prin urmare, se presupune că profilul de risc operațional rămâne constant.
(3) În sensul alineatului (1) litera (c) punctul (ii) și în conformitate cu articolul 3 alineatul (2), impactul oricărei extinderi sau modificări se calculează ca raport, după cum urmează:
(a)
la numărător se utilizează diferența dintre cerințele de fonduri proprii destinate acoperirii riscului operațional aferente sferei de aplicare a modelului, dinainte și după efectuarea extinderii sau a modificării, la nivel consolidat în cadrul unei instituții-mamă care nu este instituție-mamă în UE sau la nivel de filială atunci când instituția-mamă a acesteia nu a primit aprobarea de a utiliza abordarea avansată de evaluare;
(b)
la numitor se utilizează cerințele totale de fonduri proprii destinate acoperirii riscului operațional dinaintea efectuării extinderii sau a modificării la nivel consolidat în cadrul unei instituții-mamă care nu este instituție-mamă în UE sau, respectiv, la nivel de filială atunci când instituția-mamă a acesteia nu a primit aprobarea de a utiliza abordarea avansată de evaluare.
Calculul se referă la același moment în timp.
Determinarea impactului asupra cerințelor de fonduri proprii se referă numai la impactul extinderii și al modificării abordării avansate de evaluare și, prin urmare, se presupune că profilul de risc operațional rămâne constant.
Articolul 7
Extinderi și modificări ale abordării avansate de evaluare care nu sunt considerate importante
Extinderile și modificările aduse abordării avansate de evaluare care nu sunt importante, dar trebuie notificate autorităților competente în conformitate cu articolul 312 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 se notifică după cum urmează:
(a)
extinderile și modificările care intră sub incidența anexei II partea I secțiunea 2 și a anexei II partea II secțiunea 2 se notifică autorităților competente cu cel puțin două luni înainte de punerea lor în aplicare;
(b)
toate celelalte extinderi și modificări se notifică autorităților competente după punerea lor în aplicare, cel puțin o dată pe an.
Articolul 8
Documente privind extinderile și modificările
(1) Pentru extinderile și modificările abordării IRB sau ale abordării avansate de evaluare care intră în categoria celor care necesită aprobarea autorităților competente, instituțiile prezintă, împreună cu cererea, următoarele informații:
(a)
descrierea extinderii sau a modificării, justificarea și obiectivul acesteia;
(b)
data punerii în aplicare;
(c)
sfera de aplicare afectată de extinderea sau de modificarea modelului, precum și caracteristicile de volum;
(d)
documentul (documentele) tehnic(e) și de procedură;
(e)
rapoartele elaborate în urma revizuirii sau a validării independente a instituției;
(f)
confirmarea faptului că extinderea sau modificarea a fost aprobată de către organismele competente conform procedurilor de aprobare ale instituției, precum și data aprobării;
(g)
după caz, impactul cantitativ al modificării sau al extinderii asupra cuantumurilor ponderate la risc ale expunerilor sau a cerințelor de fonduri proprii;
(h)
istoricul numărului de versiuni actuale și anterioare ale modelelor interne care necesită aprobare.
(2) În cazul extinderilor și al modificărilor care intră în categoria celor care trebuie notificare fie înainte de punerea lor în aplicare, fie după, instituțiile prezintă, odată cu efectuarea notificării, informațiile menționate la alineatul (1) literele (a), (b), (c), (f) și (g).
Articolul 9
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 12 martie 2014.