PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 390/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 (2), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 549/2004 se stanoví zřízení systému sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě. K podrobnému způsobu fungování systému sledování výkonnosti by Komise měla přijmout prováděcí pravidla.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zlepšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, životní prostředí, kapacita a efektivita nákladů, a to v souladu s výkonnostním rámcem evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM) a s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (3) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 stanoví, aby byl pro účely provádění evropského hlavního plánu ATM zaveden systém poplatků a společné projekty. Systém poplatků i společné projekty jsou nedílnou součástí úspěšného provádění systému sledování výkonnosti.
(4)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se toto nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (4) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009.
(5)
Komisi může být při provádění systému sledování výkonnosti nápomocen orgán pro kontrolu výkonnosti. Tento orgán by měl být schopen poskytovat Komisi nezávislé poradenství ve všech oblastech, které ovlivňují výkonnost letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(6)
S ohledem na skutečnost, že v provádění systému sledování výkonnosti hrají klíčovou úlohu vnitrostátní dozorové orgány, měly by členské státy zajistit, aby tyto orgány mohly efektivně plnit své povinnosti.
(7)
Aby bylo zaručeno dlouhodobé zlepšování vedoucí k dosažení vysoké úrovně společenských cílů v souladu s evropským hlavním plánem ATM, měl by být systém sledování výkonnosti provozován tak, aby přesahoval jedno referenční období.
(8)
Systém sledování výkonnosti by měl letové navigační služby řešit od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb, s cílem zlepšit celkovou výkonnost sítě.
(9)
Systém sledování výkonnosti by měl stanovit ukazatele a závazné cíle ve všech klíčových oblastech výkonnosti tak, aby bylo plně dosaženo požadovaných úrovní bezpečnosti a aby tyto úrovně byly zachovány.
(10)
Při přijímání výkonnostních cílů pro celou Unii na dané referenční období by Komise měla náležitě zohlednit úroveň výkonnosti, jíž bylo dosaženo v předchozím sledovaném období či obdobích.
(11)
Vzhledem k silné vazbě mezi různými klíčovými oblastmi výkonnosti by při přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti měla být náležitě zohledněna vzájemná závislost výkonnostních cílů s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(12)
Na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru by měly být zavedeny plány výkonnosti, jež by v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru ukazovaly z důvodů transparentnosti příspěvek jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb k dosažení cílů, který by byl sledován na nejvhodnější úrovni.
(13)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. systémy pobídek, která by zúčastněným stranám umožnila zlepšovat výkonnost na všech úrovních. Bezpečnost by vzhledem ke své převažující povaze být předmětem pobídek neměla.
(14)
Aby byla zohledněna stanoviska zúčastněných stran, měly by na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Unie probíhat účinné konzultace.
(15)
V situacích, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují výkonnostní cíle, by po zavedení příslušných varovných mechanismů mělo být možné provádět vhodná opatření zaměřená na zachování bezpečnostních požadavků a trvalé poskytování služby, která by mohla zahrnovat i revizi výkonnostních cílů na úrovni celé Unie nebo na úrovni místní.
(16)
Pro dosažení cílů systému sledování výkonnosti má zásadní význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace s náležitým ohledem na efektivnost vojenských misí.
(17)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(18)
Měly by být zvoleny konkrétní a měřitelné klíčové ukazatele výkonnosti, na jejichž základě lze stanovit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vázané a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(19)
K plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami finanční povahy je nezbytná odpovídající provázanost s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (5).
(20)
Klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle musí být stanoveny a plněny v souladu s bezpečnostními cíli a normami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6) a jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními, která přijala Unie k dosažení a zachování těchto cílů.
(21)
Komise by měla plány výkonnosti a výkonnostní cíle posoudit a stanovit, zda jsou v souladu s cíli pro celou Unii a zda odpovídajícím způsobem přispívají k dosažení těchto cílů a k celkové výkonnosti evropské sítě ATM. Pokud tento soulad a odpovídající příspěvek stanovit nelze, měla by Komise požádat o revizi plánu či plánů výkonnosti a výkonnostního cíle či cílů a/nebo o přijetí nápravných opatření.
(22)
Během referenčních období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, včetně shromažďování a šíření údajů, s cílem zajistit, aby vývoj výkonnosti umožnil dosáhnout cílů a aby byla v případě potřeby zavedena nápravná opatření.
(23)
Pokud Komise na základě výsledků sledování získá přesvědčivé důkazy o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které vedly ke stanovení původních cílů, již neplatí, může rozhodnout o revizi výkonnostních cílů pro celou Unii nebo může na žádost členského státu povolit revizi místních cílů.
(24)
Výkon funkcí sítě by měl podléhat výkonnostním cílům. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat na manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Nařízení Komise (EU) č. 677/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(25)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (8), článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 ze dne 24. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (9), by měly být s účinkem od 1. ledna 2015 zrušeny.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro všeobecný letový provoz v regionech Evropa (EUR) a Afrika (AFI) stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Za účelem stanovení cílů a sledování výkonnosti se toto nařízení použije na letové navigační služby poskytované:
a)
poskytovateli letových provozních služeb určenými v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
b)
poskytovateli meteorologických služeb, jsou-li určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
manažerem struktury vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011.
Pro účely stanovení cílů a sledování výkonnosti v oblasti efektivity nákladů se toto nařízení použije rovněž na orgány nebo subjekty, kterým vznikly způsobilé náklady, jež mají být získány zpět z uživatelských poplatků, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 550/2004 a čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nepoužije na letištní a přibližovací služby poskytované na některých nebo všech jejich letištích, na kterých letecká doprava IFR dosahuje méně než 70 000 pohybů ročně. O přijetí uvedeného rozhodnutí informují Komisi.
4. V případě, že na žádném letišti v členském státě letecká doprava IFR nedosáhne prahové hodnoty 70 000 pohybů za rok, se toto nařízení použije přinejmenším na letiště, na kterém letecká doprava IFR dosahuje nejvíce pohybů.
5. Stanovení cílů v oblasti efektivity nákladů se použije na stanovené náklady určené v čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Členské státy mohou toto nařízení použít také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v jiných regionech stanovených ICAO pod podmínkou, že o tom náležitě informují Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 („Chicagská úmluva“);
b)
na poskytovatele letových navigačních služeb, kteří mají povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ochranu ustanovení o informacích uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (10) a jejích prováděcích předpisech, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (11) a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (12), se požadavky týkající se předkládání údajů stanovené v kapitole V použijí na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letišť a letecké dopravce.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
1)
„provozovatelem letiště“ rozumí řídící orgán letiště, který ve spojení s jinými činnostmi nebo jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti jednotlivých provozovatelů přítomných na příslušném letišti nebo činných v rámci příslušného letištního systému;
2)
„údaji“ rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné příslušné informace týkající se výkonnosti letové navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
3)
„ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele používané pro účely sledování, referenčního srovnávání a kontrolu výkonnosti;
4)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele výkonnosti používané pro účely stanovení cílů výkonnosti;
5)
„pohyby letecké dopravy IFR“ rozumí součet vzletů a přistání provedených v souladu s pravidly pro let podle přístrojů, vypočítaný jako roční průměr za tři kalendářní roky předcházející předložení plánů výkonnosti;
6)
„závazným cílem“ rozumí výkonnostní cíl, který byl přijat členskými státy v rámci plánu výkonnosti a na který se vztahuje systém pobídek a/nebo plány nápravných opatření;
7)
„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
8)
„stanovenými náklady“ rozumí náklady stanovené podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
9)
„vnitrostátním orgánem“ rozumí regulační a/nebo dozorový orgán na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, jehož náklady mohou být získány zpět od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb v souladu s čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013;
10)
„spravedlivým posuzováním“ rozumí posuzování, v němž klíčoví ani jiní provozovatelé nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale v němž se netoleruje hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a destruktivní činy;
11)
„koordinátorem letiště“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba jmenovaná členským státem k výkonu koordinačních povinností na koordinovaných letištích uvedených v článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (13);
12)
„sledováním výkonnosti“ rozumí nepřetržitý proces shromažďování a analýzy údajů za účelem změření skutečného výsledku systému v porovnání s příslušnými (klíčovými) výkonnostními cíli a plány výkonnosti pomocí (klíčových) ukazatelů výkonnosti stanovených v článku 9 a v příloze I;
13)
„referenčním obdobím“ rozumí období platnosti a uplatňování výkonnostních cílů pro celou Unii a plánů výkonnosti, které je stanoveno v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
14)
„narušením dráhy“ rozumí jakákoliv událost na letišti zahrnující nesprávnou přítomnost letadla, mobilního prostředku nebo osoby v ochranné zóně plochy určené k přistávání nebo vzletům letadel;
15)
„stanovištěm letových provozních služeb (stanovištěm ATS)“ rozumí civilní nebo vojenské stanoviště odpovědné za poskytovaní letových provozních služeb;
16)
„službami CNS, MET a AIS“ rozumí spojovací, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;
17)
„mimořádnou událostí“ rozumí okolnosti, za nichž je kapacita ATM neobvykle snížena tak, že míra zpoždění z důvodů ATFM je abnormálně vysoká kvůli plánovanému omezení způsobenému provozní nebo technickou změnou, významným nepříznivým povětrnostním podmínkám, nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného prostoru z přírodních či politických důvodů nebo stávce a kvůli aktivaci jednotky EACCC manažerem struktury vzdušného prostoru v důsledku jedné nebo několika těchto příčin;
18)
„náklady na restrukturalizaci“ rozumí významné jednorázové náklady, které poskytovatelům letových navigačních služeb vzniknou během restrukturalizace v důsledku zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů, které motivují k integrovanému poskytování služeb, pokud chce členský stát získat náklady zpět během jednoho nebo více referenčních období. Mohou zahrnovat náklady na vyplácení odstupného zaměstnancům, uzavírání stanovišť řízení letového provozu, přesunutí činnosti na jiné místo a odepisování majetku a/nebo nabývání strategické účasti v jiných poskytovatelích letových navigačních služeb.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, tento orgán jmenuje na dobu určitou, která se shoduje s referenčními obdobími. Komise jmenuje předsedu a členy orgánu pro kontrolu výkonnosti.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci a jedná nezaujatě s cílem nezávisle plnit úkoly, které mu Komise uloží, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, prověřování, potvrzování platnosti a šíření údajů týkajících se výkonnosti;
b)
definici nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti tak, aby byly v souladu s oblastmi uvedenými ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 1, a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
definici příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti, která ve všech klíčových oblastech výkonnosti pokrývá výkonnost funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to traťových navigačních služeb i letištních a přibližovacích služeb;
d)
stanovení a revizi výkonnostních cílů pro celou Unii;
e)
stanovení varovné prahové hodnoty či hodnot uvedených v čl. 10 odst. 4 pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v článku 19;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli pro celou Unii;
g)
případné posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 19 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami pro celou Evropskou unii uvedenými v čl. 10 odst. 4;
h)
případné posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijatých příslušnými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti letových navigačních služeb, včetně investic a kapitálových výdajů, na místní úrovni a na úrovni Unie;
j)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti funkcí sítě;
k)
sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posuzování míry, v níž bylo dosaženo výkonnostních cílů na konci každého referenčního období, s cílem připravit se na následující období;
m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii;
n)
udržování kalendáře konzultací se zúčastněnými stranami týkajících se plánů výkonnosti a povinností spojených s konzultacemi podle čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a podporu při jeho koordinaci.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení ke zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM získává orgán pro kontrolu výkonnosti od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se plánů výkonnosti;
b)
orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocen tím, že jim poskytuje nezávislé stanovisko k otázkám týkajícím se výkonnosti, např. věcné srovnání poskytovatelů letových navigačních služeb působících v podobném prostředí (referenční srovnání), analýzy změn výkonnosti za posledních pět let nebo analýzy projekcí;
c)
vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc při určování rozpětí orientačních hodnot pro stanovení cílů s ohledem na cíle pro celou Unii. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Aby byl zajištěn soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, orgán pro kontrolu výkonnosti spolupracuje při plnění úkolů uvedených v odstavci 3, jež se týkají bezpečnosti, podle potřeby s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA).
8. Pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM orgán pro kontrolu výkonnosti rozvíjí pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány jsou odpovědné za vypracování plánů výkonnosti, dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly ve všech klíčových oblastech výkonnosti nezbytné zdroje a prostředky nebo měly přístup k nezbytným zdrojům a prostředkům, které jim umožní plnit úkoly stanovené v tomto nařízení, včetně inspekčních pravomocí k plnění úkolů uvedených v článku 20.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zavedou plány výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. Za účelem splnění povinnosti podle odstavce 1 členské státy:
a)
zajistí, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně stanovené v příloze II;
b)
oznámí Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo subjekt odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učiní příslušná opatření s cílem zajistit, aby:
i)
s výhradou ustanovení písmene e) a přílohy I byl pro každý klíčový ukazatel výkonnosti stanoven jediný cíl,
ii)
byl z důvodů transparentnosti v plánu výkonnosti uveden příspěvek každého poskytovatele letových navigačních služeb v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru - sledovaný na nejvhodnější úrovni - k dosažení výkonnostních cílů, jež jsou pro daný funkční blok vzdušného prostoru stanoveny,
iii)
během referenčního období, kdy se cíle neplní, byla vymezena a uplatňována opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty;
d)
odpovídají za určení a dosažení výkonnostních cílů stanovených na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění a úrovni letiště;
e)
pokud nebyla vytvořena žádná společná oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb ve smyslu článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a pokud v důsledku toho byly cíle v oblasti efektivity nákladů na traťové navigační služby stanoveny v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru pro více než jednu oblast zpoplatnění, sjednotí tyto cíle v jedinou souhrnnou hodnotu za traťové navigační služby a pro informační účely stanoví celkovou číselnou hodnotu vyjadřující snahu zajistit efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru;
f)
pokud se během referenčního období oblast zpoplatnění změní, prokáží, že tato změna stále umožňuje splnit výkonnostní cíle, jež byly pro toto období přijaty;
g)
zajistí, aby byl plán výkonnosti v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení podle čl. 1 odst. 6 tohoto nařízení a článku 7 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 6
Manažer struktury vzdušného prostoru
Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a článku 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporuje Komisi tím, že zajišťuje příslušné vstupní údaje pro vypracování výkonnostních cílů pro celou Unii před začátkem referenčních období a pro sledování toho, jak je výkonnostních cílů během referenčního období dosahováno. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména Komisi upozorňuje na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 21 odst. 5 poskytuje Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze V;
c)
podporuje funkční bloky vzdušného prostoru a jejich poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostních cílů během referenčních období tím, že zajišťuje soulad mezi plány výkonnosti, strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě;
d)
v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 677/2011 vypracovává plán výkonnosti, tj. výkonnostní plán sítě, který předloží Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období a který Komise před začátkem každého referenčního období přijme. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíle pro všechny klíčové oblasti výkonnosti a pro všechny ukazatele, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii na celé referenční období, a pro účely sledování používá roční hodnoty,
ii)
obsahuje popis opatření zaměřených na dosažení těchto cílů,
iii)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 7
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle článku 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 členské státy a Komise vhodným způsobem koordinují činnost s agenturou EASA s cílem zajistit řádné zohlednění těchto aspektů:
a)
bezpečnostní aspekty systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů pro celou Unii v oblasti bezpečnosti, jakož i předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s prováděním Evropského programu bezpečnosti letectví.
Článek 8
Délka referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Druhé referenční období zahrnuje kalendářní roky 2015 až 2019 včetně. Následná referenční období trvají pět kalendářních let, není-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje na výkonnostní cíle pro celou Unii a na plány výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 9
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet těchto ukazatelů. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje na základě závazných cílů stanovených pro jednotlivé klíčové ukazatele výkonnosti.
3. V oddílu 1 přílohy 1 jsou stanoveny klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů a ukazatele výkonnosti na úrovni Unie, které byly pro jednotlivé klíčové oblasti výkonnosti vybrány.
4. V oddílu 2 přílohy I jsou stanoveny místní klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení místních cílů a ukazatele výkonnosti na místní úrovni použité pro stanovení výkonnostních cílů. Místní úroveň, tj. úroveň funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úroveň, úroveň oblasti zpoplatnění a úroveň letiště, je popsána v oddílu 2 přílohy I.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů pro celou Unii.
6. Členský stát se může pro účely vlastního sledování výkonnosti a/nebo v rámci plánu výkonnosti rozhodnout, že stanoví ukazatele výkonnosti a související cíle doplňující klíčové oblasti výkonnosti a klíčové ukazatele výkonnosti uvedené v tomto článku a stanovené v oddílu 2 přílohy I. Tyto doplňující ukazatele a cíle musí podporovat dosažení cílů pro celou Unii a dosažení výsledných cílů na místní úrovni. Mohou například zahrnovat a popisovat civilně-vojenský nebo meteorologický rozměr plánu výkonnosti a mohou být doprovázeny vhodným systémem pobídek.
7. S cílem usnadnit provádění a měření (klíčových) ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme agentura EASA po konzultaci s orgánem pro kontrolu výkonnosti přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008, a to před začátkem druhého referenčního období.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 10
Výkonnostní cíle pro celou Unii
1. Komise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 výkonnostní cíle pro celou Unii s přihlédnutím k odpovídajícím vstupním údajům od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci bezpečnostních aspektů výkonnosti se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení nebo s jinými příslušnými organizacemi a agenturou EASA.
2. S výhradou čl. 9 odst. 3 Komise cíle pro celou Unii navrhne nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Stanovení cílů pro celou Unii pro klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I začíná s výhradou rozhodnutí Komise třetím rokem druhého referenčního období, a to postupem podle odstavce 1.
4. Spolu s přijetím výkonnostních cílů pro celou Unii určí Komise varovnou prahovou hodnotu či hodnoty, po jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 19.
5. Komise podá k jednotlivým výkonnostním cílům pro celou Unii popis základních předpokladů a důvodů, které vedly k jejich stanovení, např. využití vstupních údajů od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů, jiných věcných údajů či prognóz provozu a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
Článek 11
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
Aniž je dotčena šablona stanovená v příloze II, plán výkonnosti může zahrnovat různé oddíly týkající se místní úrovně, tj. úrovně funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovně, úrovně oblasti zpoplatnění a úrovně letiště.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí, aby:
a)
poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům předkládaly své podnikatelské plány;
b)
plán výkonnosti a výkonnostní cíle byly konzultovány se zúčastněnými stranami v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační schůzkou.
3. Plány výkonnosti obsahují zejména:
a)
prognózu provozu vyjádřenou ve výkonových jednotkách pro každý rok referenčního období na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a pro každou oblast zpoplatnění v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru spolu s odůvodněním použitých údajů;
b)
stanovené náklady na letové navigační služby pro každý rok referenčního období a pro každou oblast zpoplatnění v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic, včetně investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů, s podrobným vysvětlením jejich relevantnosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM, strategickému plánu sítě a společným projektům uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004. V tomto popisu jsou zdůrazněny přínosy a synergie, jichž bylo dosaženo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami, jež mají být použity pro účely sledování a pobídek;
e)
úvahu o vzájemné závislosti klíčových oblastí výkonnosti, včetně hodnocení dopadu na bezpečnost plánu výkonnosti spolu se zmírňujícími opatřeními nezbytnými k trvalému zajištění bezpečnosti;
f)
popis civilně-vojenského rozměru plánu s charakteristikou výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, příslušné ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající jiným ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
g)
popis a zdůvodnění toho, jak jsou výkonnostní cíle podle písmena d) uvedeny do souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a s výkonností evropské sítě ATM a jak k těmto cílům a výkonnosti přispívají;
h)
identifikaci jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb a jejich konkrétního příspěvku k plnění cílů, který je z důvodů transparentnosti sledován na nejvhodnější úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c) bodem ii);
i)
popis mechanismů pobídek, jež mají být uplatněny na příslušné poskytovatele letových navigačních služeb s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
j)
opatření přijatá vnitrostátními dozorovými orgány ke sledování toho, jak je výkonnostních cílů dosahováno;
k)
popis výsledku konzultace se zúčastněnými stranami, včetně otázek vznesených účastníky a opatření, na nichž se dohodli.
4. Plány výkonnosti vycházejí ze šablony stanovené v příloze II, a pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 9 odst. 6, mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru vypracuje výkonnostní plán sítě obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a obdobně i s kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
6. Za účelem přípravy výkonnostního plánu sítě manažer struktury vzdušného prostoru:
a)
zajistí konzultaci v souladu s článkem 14 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a
b)
použije šablonu stanovenou v příloze III.
Článek 12
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek, které členské státy uplatňují v rámci svého plánu výkonnosti, splňují tyto obecné zásady:
a)
jsou účinné a přiměřené a v průběhu referenčního období je nelze měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které je známé všem zúčastněným stranám předem, a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
motivují subjekty, které podléhají stanovení cílů, k dosahování vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními uvedenými v článcích 13 a 14 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Sestávají z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti kapacity jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
4. Pobídky týkající se cílů v oblasti životního prostředí jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
5. Členské státy kromě toho mohou na místní úrovni přizpůsobit poplatky za letové navigační služby, jak stanoví článek 16 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 13
První přijetí plánů výkonnosti
Členské státy přijmou na návrh vnitrostátních dozorových orgánů plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a předloží je Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem referenčního období.
Článek 14
Posuzování a revize plánů výkonnosti a výkonnostních cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli pro celou Unii a odpovídající příspěvek k výkonnostním cílům pro celou Unii, jakož i kritéria stanovená v příloze IV, přičemž zohledňuje vývoj souvislostí, k němuž mohlo dojít ode dne přijetí cílů pro celou Unii do dne posouzení plánu výkonnosti. Jsou-li cíle stanoveny na místní úrovni bez odkazu na některý cíl výkonnosti pro celou Unii, posouzení vychází z kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho cílů není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, vydá do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušnému členskému státu či státům doporučení k přijetí revidovaného plánu výkonnosti nebo jeho části a/nebo cíle či cílů. Toto doporučení se vydává po konzultaci s příslušným členským státem či státy a je v něm přesně uvedeno, které části plánu výkonnosti a/nebo který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly.
4. V tomto případě příslušný členský stát či státy přijmou revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a/nebo cíl či cíle, přičemž zohlední stanoviska Komise, přijmou vhodná opatření k dosažení těchto cílů a informují o tom Komisi do čtyř měsíců poté, co jim bylo doporučení oznámeno.
Článek 15
Posuzování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí každý revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a jeho výkonnostní cíle na základě kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho výkonnostní cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho výkonnostních cílů stále není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že stále není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, rozhodne do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti nebo některé jeho části a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004, že příslušný členský stát či státy přijmou nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí je na základě kritérií stanovených v příloze IV přesně uvedeno, která část plánu a který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly. Rozhodnutí může stanovit úroveň výkonnosti, která se u těchto cílů očekává, aby se příslušnému členskému státu či státům umožnilo přijmout vhodná nápravná opatření, a/nebo může obsahovat návrhy těchto nápravných opatření.
5. Do dvou měsíců od rozhodnutí Komise příslušný členský stát či státy sdělí přijatá nápravná opatření Komisi spolu s náležitostmi prokazujícími jejich soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 16
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období v důsledku provedení postupů stanovených v článcích 14 a 15 se použijí se zpětnou platností od prvního dne referenčního období.
Článek 17
Revize cílů
1. V souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 může Komise rozhodnout o revizi cílů pro celou Unii a/nebo může na žádost členského státu povolit revizi jednoho nebo několika místních cílů:
a)
pokud na základě své zprávy uvedené v čl. 18 odst. 4 získá přesvědčivý důkaz o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které ke stanovení původních cílů vedly, již neplatí;
b)
v důsledku uplatnění varovného mechanismu uvedeného v článku 19 nebo
c)
na základě rozhodnutí Komise přijatého v souladu s čl. 10 odst. 3, pokud jde o klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I.
2. Následkem revize cílů pro celou Unii může být změna stávajících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě harmonogramu stanoveného v kapitolách II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ MÍRY DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 18
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují provádění plánů výkonnosti. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle splněny, příslušný členský stát či státy stanoví a uplatní opatření určená k nápravě situace a sdělí je Komisi. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
2. Pokud Komise zaznamená na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru významný a trvalý pokles výkonnosti nepříznivě ovlivňující jiné státy, které jsou účastníky jednotného evropského nebe a/nebo celého evropského vzdušného prostoru, může příslušný členský stát či státy požádat, aby stanovily, uplatnily a sdělily Komisi nápravná opatření určená k dosažení cílů uvedených v jejich plánu výkonnosti. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
3. Komise sleduje provádění výkonnostního plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle plněny, Komise manažera struktury vzdušného prostoru požádá, aby stanovil, uplatnil a sdělil jí nápravná opatření určená k dosažení cílů, jež jsou ve výkonnostním plánu sítě uvedeny. Komise o těchto nápravných opatřeních informuje vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b).
4. Nejpozději do 1. června každého roku a pokaždé, kdy vznikne riziko, že výkonnostních cílů nebude dosaženo, vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) podají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Tyto zprávy vycházejí z doporučení, která Komise vypracuje před začátkem referenčního období. Alespoň jednou ročně podá Komise zprávu o dosahování výkonnostních cílů Výboru pro jednotné nebe.
Článek 19
Varovné mechanismy
1. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na úrovni Unie varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, Komise po konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe situaci přezkoumá a do čtyř měsíců navrhne vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů pro celou Unii a v důsledku toho i revizi místních výkonnostních cílů.
2. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na místní úrovni varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, příslušné vnitrostátní dozorové orgány ve spolupráci s Komisí situaci přezkoumají a do čtyř měsíců navrhnou vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi místních výkonnostních cílů.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty, které se liší od hodnot v čl. 10 odst. 4, aby zohlednily místní okolnosti a specifika. V tomto případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánu výkonnosti a jsou v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 10 odst. 4. Odchylky musí být podloženy podrobným zdůvodněním. Je-li prahových hodnot dosaženo, použije se postup stanovený v odstavci 1.
4. Pokud si zavedení varovného mechanismu vyžádá revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise tuto revizi usnadní vhodnou úpravou příslušného harmonogramu v souladu s postupem podle kapitoly II a III.
Článek 20
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb a manažer struktury vzdušného prostoru usnadňují inspekce a šetření, včetně prohlídek na místě, které provádí Komise a příslušný vnitrostátní dozorový orgán nebo kvalifikovaný subjekt jednající jménem tohoto orgánu či případně agentura EASA. Aniž jsou dotčeny dozorové pravomoci udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti dokumenty a jiný materiál týkající se zavedení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
pořizovat kopie či výpisy z těchto dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
2. Inspekce a šetření uvedené v odstavci 1 se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém mají být uskutečněny.
3. Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění tohoto nařízení v oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (14).
4. V rámci normalizačních inspekcí agentura EASA sleduje provádění tohoto nařízení členskými státy v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s pracovními postupy stanovenými v čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 216/2008.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZOVÁNÍ PLATNOSTI, OVĚŘOVÁNÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETOVÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 21
Shromažďování a potvrzování platnosti údajů pro kontrolu výkonnosti
1. Kromě údajů, které již Komise shromáždila prostřednictvím jiných nástrojů Unie, jež lze rovněž využít ke kontrole výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi poskytli údaje uvedené v příloze V v souladu s požadavky, jež uvedená příloha stanoví.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo přeorganizovat poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť tak, aby zohlednily místní specifika a stávající způsoby podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů a doloží existenci postupů pro kontrolu kvality a potvrzování platnosti údajů, schopnost podat vysvětlení v reakci na konkrétní žádosti Komise týkající se kvality údajů a v případě potřeby existenci plánů opatření ke zlepšení kvality údajů. Údaje se poskytují bezplatně, případně v elektronické podobě a ve formátu stanoveném Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných v souladu s odstavcem 1. Pokud údaje ke kontrole výkonnosti nelze náležitě použít, může Komise ve spolupráci s členskými státy, a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány přijmout vhodná opatření k posouzení a zlepšení kvality těchto údajů.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Jestliže údaje organizaci Eurocontrol dosud předloženy nebyly, Komise a organizace Eurocontrol přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto údaje byly zpřístupněny Komisi v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 3.
6. Jsou-li stanoveny zásadní nové požadavky na údaje nebo lze-li očekávat nedostatečnou kvalitu těchto údajů, Komise může provést pilotní studie, které členské státy nebo zúčastněné strany musí dobrovolně dokončit dříve, než se nové požadavky na údaje změnou tohoto nařízení zavedou. Tyto pilotní studie se provádějí proto, aby se posoudila proveditelnost shromažďování příslušných údajů, který vyvažuje přínos dostupnosti údajů, náklady na jejich shromažďování a zátěž respondentů.
Článek 22
Šíření informací
1. Komise šíří informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (15), a zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné, zejména elektronickými prostředky. Za tímto účelem Komise přijme rozhodnutí o politice v oblasti nakládání s údaji shromážděnými pro účely výkonnosti podle článku 21, jejich ochrany, důvěrnosti a šíření a o souvisejících právech duševního vlastnictví.
3. Zprávy Komise uvedené v čl. 18 odst. 4 jsou veřejně přístupné a odkaz na ně se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout, aby příslušným stranám byly pravidelně poskytovány obecné informace, zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle pro celou Unii uvedené v článku 10 a odkaz na přijaté plány výkonnosti podle kapitoly III jsou veřejně přístupné a zveřejňují se v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Samostatný přístup ke konkrétním informacím, např. potvrzeným údajům a statistikám, je umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Výjimky
Bylo-li v souladu s postupy stanovenými v článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjištěno, že se na některé nebo na všechny letištní a přibližovací služby a/nebo služby CNS, MET a AIS některého členského státu vztahují tržní podmínky a že tento členský stát se podle uvedeného nařízení rozhodl nevypočítat u těchto služeb stanovené náklady, nevypočítat a nestanovit poplatky za letištní a přibližovací služby a neuplatnit na žádné z výše uvedených služeb finanční pobídky, pak se na tyto služby nevztahují cíle v oblasti efektivity nákladů.
Článek 24
Odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá v souladu s tímto nařízením byla řádně objasněna a podléhala účinnému přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 25
Přezkum systému
Komise do konce každého referenčního období systém sledování výkonnosti přezkoumá, a zejména analyzuje jeho dopad, účinnost a oblast působnosti, přičemž zohlední výsledky činnosti, kterou v této oblasti provádí organizace ICAO.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 677/2011
Nařízení (EU) č. 677/2011 se mění takto:
1)
28. bod odůvodnění se zrušuje.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v článku 8 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (16).
3)
V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Strategický plán sítě je pravidelně aktualizován, a to alespoň dvanáct měsíců před začátkem každého referenčního období.“
4)
V článku 20 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě, operačního plánu sítě a výkonnostního plánu sítě uvedeného v čl. 6 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.“
5)
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
ŠABLONA STRATEGICKÉHO PLÁNU SÍTĚ
Strategický plán sítě je založen na této struktuře:
1. ÚVOD
1.1
Oblast působnosti strategického plánu sítě (zeměpisná a časová)
1.2
Příprava plánu a postup ověření platnosti
2. OBECNÉ SOUVISLOSTI A POŽADAVKY
2.1
Popis aktuální a plánované situace sítě, včetně navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), uspořádání toku letového provozu (ATFM), letišť a omezených zdrojů
2.2
Výzvy a příležitosti týkající se časového rámce plánu (včetně prognózy poptávky po provozu a celosvětového vývoje)
2.3
Výkonnostní cíle a obchodní požadavky vyjádřené různými zúčastněnými stranami a výkonnostní cíle pro celou Unii
3. STRATEGICKÁ VIZE
3.1
Popis toho, jak se síť bude strategicky rozvíjet a postupovat, aby úspěšně reagovala na výkonnostní cíle a obchodní požadavky
3.2
Soulad se systémem sledování výkonnosti
3.3
Soulad s evropským hlavním plánem ATM
4. STRATEGICKÉ CÍLE
4.1
Popis strategických cílů sítě:
a)
včetně aspektů spolupráce zúčastněných provozních uživatelů z hlediska úloh a povinností;
b)
s uvedením toho, jak budou strategické cíle reagovat na požadavky;
c)
s popisem toho, jak se bude měřit pokrok při plnění těchto cílů;
d)
s uvedením toho, jak strategické cíle ovlivní odvětví a jiné dotčené oblasti.
5. STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
5.1
Popis krátkodobého / střednědobého plánování:
a)
priority pro každý strategický cíl;
b)
provádění jednotlivých strategických cílů z hlediska potřebného zavádění technologie, vlivu architektury, lidských aspektů, vzniklých nákladů, přínosů, jakož i nezbytného řízení, zdrojů a regulace;
c)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností;
d)
dohodnutá míra zapojení manažera struktury vzdušného prostoru za účelem podpory provádění jednotlivých prvků plánu pro každou jednotlivou funkci.
5.2
Popis dlouhodobého plánování:
a)
záměr dosáhnout jednotlivých strategických cílů z hlediska požadované technologie a odpovídajících aspektů výzkumu a vývoje, vlivu na architekturu, lidských aspektů, obchodních aspektů, potřebného řízení a regulace, jakož i související bezpečnostní a ekonomické zdůvodnění těchto investic;
b)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností.
6. POSOUZENÍ RIZIK
6.1
Popis rizik spojených s prováděním plánu
6.2
Popis procesu sledování (včetně možných odchylek od původních cílů)
7. DOPORUČENÍ
7.1
Určení opatření, která má přijmout Unie a členské státy s cílem podpořit provádění plánu“
Článek 27
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije od druhého referenčního období, stanoveného v článku 8, a během uvedeného období. S ohledem na uplatňování systému sledování výkonnosti platí, že aby bylo možné přijmout cíle pro celou Unii podle čl. 10 odst. 2 před začátkem druhého referenčního období a připravit a přijmout plány výkonnosti v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, čl. 1 odst. 3 a 4, čl. 3 odst. 3 písm. i) a n), články 5 a 6, čl. 9 odst. 3 a 4, článek 26, kapitoly II a III, jakož i přílohy I, II, III, IV a V se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 28
Zrušení
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015, aniž je dotčena povinnost členských států provádět systém sledování výkonnosti během prvního referenčního období, stanoveného v článku 8.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 390/2013 AL COMISIEI
din 3 mai 2013
de instituire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (regulamentul-cadru) (1), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1070/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (2), în special articolul 11,
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 549/2004 prevede instituirea unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea. Pentru a defini detaliile funcționării sistemului de performanță, Comisia trebuie să adopte norme de punere în aplicare.
(2)
Sistemul de performanță trebuie să contribuie la dezvoltarea durabilă a sistemului de transport aerian prin îmbunătățirea eficienței globale a serviciilor de navigație aeriană în toate domeniile cheie de performanță - siguranță, protecția mediului, capacitate și rentabilitate - în conformitate cu Cadrul de performanță din Planul general european de management al traficului aerian (ATM), ținând cont de obiectivele prioritare de siguranță.
(3)
Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic european (regulament privind prestarea de servicii) (3), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1070/2009, prevede instituirea unui sistem de tarifare și a unor proiecte comune pentru punerea în aplicare a Planului general european pentru ATM. Atât sistemul de tarifare, cât și proiectele comune sunt esențiale pentru punerea în aplicare cu succes a sistemului de performanță.
(4)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, prezentul regulament trebuie aplicat funcțiilor rețelei de management al traficului aerian menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic european (regulament privind spațiul aerian) (4), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1070/2009.
(5)
Pentru punerea în aplicare a sistemului de performanță, Comisia poate fi asistată de un organism de evaluare a performanțelor. Acest organism trebuie să aibă posibilitatea de a oferi Comisiei avize independente în toate domeniile care influențează performanța serviciilor de navigație aeriană și a funcțiilor de rețea.
(6)
Având în vedere faptul că autoritățile naționale de supervizare au un rol cheie în implementarea sistemului de performanță, statele membre trebuie să se asigure că acestea sunt în măsură să își îndeplinească responsabilitățile în mod eficient.
(7)
Pentru a garanta realizarea unor progrese pe termen lung în direcția atingerii obiectivelor înalte ale societății, reflectate în Planul general european pentru ATM, sistemul de performanță trebuie aplicat într-o perspectivă care depășește o singură perioadă de referință.
(8)
Sistemul de performanță trebuie aplicat serviciilor de navigație aeriană după o abordare „gate-to-gate” care să includă serviciile de navigație aeriană de rută și terminală în vederea îmbunătățirii performanței globale a rețelei.
(9)
Sistemul de performanță trebuie să prevadă indicatori și obiective obligatorii în toate domeniile cheie de performanță, prin care să se asigure atingerea deplină și menținerea nivelurilor de siguranță impuse.
(10)
La adoptarea obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii pentru o perioadă de referință, Comisia trebuie să țină cont în mod corespunzător de nivelul de performanță atins în perioada sau perioadele de referință precedente.
(11)
Având în vedere legătura strânsă dintre domeniile cheie de performanță, interdependențele dintre obiectivele de performanță trebuie luate în calcul în mod corespunzător la elaborarea și monitorizarea sistemului de performanță, ținând cont de obiectivele prioritare de siguranță.
(12)
Este necesară instituirea unor planuri de performanță la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian care să indice, din motive de transparență, contribuția fiecărui furnizor de servicii de navigație aeriană din cadrul unui bloc funcțional de spațiu aerian la atingerea obiectivelor, monitorizată la nivelul cel mai adecvat.
(13)
Planurile de performanță trebuie să cuprindă o descriere a măsurilor, cum ar fi sistemele de stimulare, menite să impulsioneze părțile interesate în direcția îmbunătățirii performanței la toate nivelurile. Dat fiind caracterul său imperativ, siguranța nu trebuie să facă obiectul unor măsuri de stimulare.
(14)
Pentru a se cunoaște punctele de vedere ale părților interesate, este necesar să se organizeze consultări eficiente la nivel național, la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian și la nivelul Uniunii.
(15)
Pentru împrejurări care nu puteau fi prevăzute la momentul adoptării planurilor de performanță și pe care nici statele membre, nici entitățile care au de îndeplinit obiective de performanță nu le pot depăși sau controla, trebuie să se introducă mecanisme de alertare corespunzătoare care să permită implementarea unor măsuri adecvate în scopul menținerii cerințelor de siguranță și a continuității serviciilor prestate, care pot include revizuirea obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii sau la nivel local.
(16)
Cooperarea și coordonarea dintre civili și militari sunt de cea mai mare importanță pentru atingerea obiectivelor sistemului de performanță, ținând seama în mod corespunzător de eficacitatea misiunilor militare.
(17)
Sistemul de performanță nu trebuie să aducă atingere dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 549/2004 care vizează salvgardarea intereselor esențiale ale politicii de securitate sau de apărare.
(18)
Este necesar să se selecteze indicatori cheie de performanță specifici și măsurabili, pe baza cărora să poată fi alocate responsabilitățile pentru atingerea obiectivelor de performanță. Obiectivele asociate trebuie să fie realizabile, realiste și definite în timp și să urmărească favorizarea efectivă a unei performanțe sustenabile a serviciilor de navigație aeriană.
(19)
Implementarea unor obiective de performanță obligatorii, alături de stimulente de natură financiară, necesită o corelare adecvată cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013 al Comisiei din 3 mai 2013 de stabilire a unei scheme comune de tarifare pentru serviciile de navigație aeriană (5).
(20)
Stabilirea și implementarea indicatorilor cheie de performanță și a obiectivelor de performanță trebuie să fie în concordanță cu obiectivele și standardele de siguranță prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (6) și în normele sale de punere în aplicare, dar și cu măsurile luate de Uniune pentru atingerea și menținerea acestor obiective.
(21)
Comisia trebuie să evalueze planurile și obiectivele de performanță și să stabilească dacă sunt compatibile cu obiectivele de la nivelul Uniunii și cu performanța globală a rețelei europene ATM și dacă au o contribuție adecvată la atingerea acestora. Dacă nu poate confirma această compatibilitate și contribuție adecvată, Comisia trebuie să solicite revizuirea planurilor de performanță și a obiectivelor de performanță și/sau luarea unor măsuri corective.
(22)
În timpul perioadelor de referință este necesară instituirea unui proces eficace de monitorizare a performanței, care să includă colectarea și diseminarea datelor, pentru a garanta că evoluția performanței permite atingerea obiectivelor și, dacă este necesar, pentru a introduce măsuri corective.
(23)
Atunci când, pe baza rezultatelor monitorizării, Comisia are dovezi suficiente că datele, ipotezele și motivele care au stat la baza stabilirii obiectivelor inițiale nu mai sunt valabile, ea poate hotărî să revizuiască obiectivele de performanță de la nivelul Uniunii sau să permită, la cererea unui stat membru, revizuirea obiectivelor locale.
(24)
Executarea funcțiilor de rețea trebuie să facă obiectul unor obiective de performanță. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să se aplice administratorului de rețea instituit în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei din 7 iulie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (ATM) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010 (7). Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei trebuie modificat în consecință.
(25)
Regulamentul (UE) nr. 691/2010 al Comisiei din 29 iulie 2010 de stabilire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2096/2005 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană (8), articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1216/2011 al Comisiei din 24 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010 al Comisiei de stabilire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea (9) trebuie abrogate cu efect de la 1 ianuarie 2015.
(26)
Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru cerul unic,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiectul și domeniul de aplicare
(1) Prezentul regulament prevede măsuri pentru îmbunătățirea performanței globale a serviciilor de navigație aeriană și a funcțiilor de rețea pentru traficul aerian general în regiunile EUR și AFI ale Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) în care statele membre sunt responsabile de furnizarea de servicii de navigație aeriană, în vederea satisfacerii cerințelor tuturor utilizatorilor spațiului aerian.
(2) În scopul stabilirii obiectivelor și al monitorizării performanțelor, prezentul regulament se aplică serviciilor de navigație aeriană furnizate de:
(a)
furnizorii de servicii de trafic aerian desemnați în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;
(b)
furnizorii de servicii meteorologice, dacă sunt desemnați în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;
(c)
administratorul de rețea instituit în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei.
Regulamentul se aplică totodată, în scopul stabilirii obiectivelor și al monitorizării performanțelor în materie de rentabilitate, autorităților sau entităților care suportă costuri eligibile care urmează a fi recuperate prin tarifele de utilizare, așa cum se menționează la articolul 15 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013.
(3) Fără a aduce atingere alineatului (4), statele membre pot decide să nu aplice prezentul regulament serviciilor de navigație aeriană terminală furnizate în unele sau în toate aeroporturile lor cu mai puțin de 70 000 de mișcări de transport aerian IFR pe an. Statele membre informează Comisia în mod corespunzător.
(4) În cazul în care niciunul dinte aeroporturile unui stat membru nu atinge pragul de 70 000 de mișcări de transport aerian IFR pe an, prezentul regulament se aplică cel puțin aeroportului cu cel mai mare număr de mișcări de transport aerian IFR.
(5) Stabilirea obiectivelor în materie de rentabilitate se aplică costurilor determinate stabilite la articolul 15 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004.
(6) Statele membre pot aplica prezentul regulament și:
(a)
în spațiul aerian de care sunt responsabile din alte regiuni ale OACI, cu condiția să informeze Comisia și celelalte state membre în acest sens și fără a aduce atingere drepturilor și obligațiilor care le revin statelor membre în temeiul Convenției de la Chicago din 1944 privind aviația civilă internațională (Convenția de la Chicago);
(b)
furnizorilor de servicii de navigație aeriană autorizați să presteze servicii de navigație aeriană fără certificare, în conformitate cu articolul 7 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004.
(7) Prin derogare de la dispozițiile privind protecția informațiilor din Directiva 2003/42 a Parlamentului European și a Consiliului (10) și din regulamentele sale de punere în aplicare - Regulamentul (CE) nr. 1321/2007 al Comisiei (11) și Regulamentul (CE) nr. 1330/2007 al Comisiei (12), cerințele privind furnizarea datelor definite în capitolul V se aplică autorităților naționale, furnizorilor de servicii de navigație aeriană, operatorilor și coordonatorilor de aeroporturi și transportatorilor aerieni.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament:
1.
„operator aeroportuar” înseamnă organismul de gestionare a unui aeroport care, în mod exclusiv sau alături de alte activități, are ca sarcină conform legislației sau reglementărilor naționale să administreze și să gestioneze facilitățile aeroportuare și să coordoneze și să controleze activitățile diferiților operatori prezenți pe aeroport sau în sistemul aeroportuar în cauză;
2.
„date” înseamnă informații calitative, cantitative și alte informații pertinente cu privire la performanța navigației aeriene, culese și prelucrate în mod sistematic de Comisie sau în numele acesteia, în scopul implementării sistemului de performanță;
3.
„indicatori de performanță” înseamnă indicatorii utilizați în scopul monitorizării, evaluării comparative și analizării performanței;
4.
„indicatori cheie de performanță” înseamnă indicatorii de performanță utilizați pentru fixarea obiectivelor de performanță;
5.
„mișcări de transport aerian IFR” înseamnă totalul decolărilor și aterizărilor efectuate în conformitate cu regulile de zbor instrumental, calculat ca medie anuală pe perioada de trei ani calendaristici care precede prezentarea planurilor de performanță;
6.
„obiectiv obligatoriu” înseamnă un obiectiv de performanță adoptat de statele membre în cadrul unui plan de performanță și supus unui sistem de stimulare și/sau unor planuri de acțiuni corective;
7.
„transportator aerian” înseamnă o întreprindere de transporturi aeriene, deținătoare a unei licențe valabile de operare, acordată de un stat membru în conformitate cu legislația Uniunii Europene;
8.
„costuri determinate” înseamnă costurile definite la articolul 15 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;
9.
„autoritate națională” înseamnă autoritatea de reglementare și/sau de supervizare la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian ale cărei costuri pot fi recuperate de la utilizatorii spațiului aerian atunci când sunt suportate în legătură cu prestarea de servicii de navigație aeriană, în aplicarea articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013;
10.
„cultură justă” înseamnă o cultură în care operatorii din prima linie sau alte categorii de personal nu sunt sancționate pentru acte, omisiuni sau decizii care sunt proporționale cu experiența sau pregătirea lor, dar în care neglijențele grave, infracțiunile deliberate și actele de distrugere nu sunt tolerate;
11.
„coordonator de aeroport” înseamnă persoana fizică sau juridică desemnată de un stat membru pentru a îndeplini sarcinile de coordonare pe aeroporturile coordonate prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CEE) nr. 95/93 al Consiliului din 18 ianuarie 1993 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare (13);
12.
„monitorizarea performanțelor” înseamnă procesul continuu de culegere și analizare a datelor în scopul măsurării rezultatelor efective ale unui sistem în raport cu obiectivele (cheie) de performanță și planurile de performanță pertinente, utilizând indicatorii (cheie) de performanță prevăzuți la articolul 9 și în anexa I;
13.
„perioadă de referință” înseamnă perioada de valabilitate și aplicare a obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii și a planurilor de performanță, prevăzută la articolul 11 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004;
14.
„pătrundere neautorizată pe pistă” înseamnă orice eveniment pe un aerodrom care implică prezența incorectă a unei aeronave, a unui vehicul sau a unei persoane în zona protejată a unei suprafețe desemnate pentru aterizarea și decolarea aeronavelor;
15.
„unitate de servicii de trafic aerian” (unitate ATS) înseamnă o unitate civilă sau militară responsabilă de furnizarea de servicii de trafic aerian;
16.
„servicii CNS, MET și AIS” înseamnă servicii de comunicații, navigație și supraveghere, servicii meteorologice pentru navigația aeriană și servicii de informare aeronautică;
17.
„eveniment excepțional” înseamnă circumstanțe în care capacitatea ATM este anormal de redusă, astfel încât nivelul întârzierilor ATFM este anormal de ridicat ca urmare a unei limitări planificate efectuate printr-o schimbare operațională sau tehnică, a unor circumstanțe meteorologice extrem de nefavorabile, a indisponibilității unor părți mari ale spațiului aerian din motive naturale sau politice, a unei acțiuni sindicale sau a activării EACCC de către administratorul rețelei în urma uneia sau mai multor dintre aceste cauze;
18.
„costuri de restructurare” înseamnă costuri punctuale semnificative suportate de furnizorii de servicii de navigație aeriană în procesul de restructurare prin introducerea de noi tehnologii și proceduri și a modelelor de afaceri asociate pentru a stimula prestarea de servicii integrate, atunci când statul membru dorește să recupereze costurile în una sau mai multe perioade de referință. Ele pot include costuri suportate pentru compensarea angajaților, închiderea centrelor de control al traficului aerian, mutarea activităților în sedii noi, scoaterea unor active în afara bilanțului și/sau dobândirea de participații strategice în cadrul altor furnizori de servicii de navigație aeriană.
Articolul 3
Organismul de evaluare a performanței
(1) În cazul în care Comisia hotărăște să desemneze un organism de evaluare a performanței care să o asiste la implementarea sistemului de performanță, acesta trebuie să fie desemnat pe un termen fix, în concordanță cu perioadele de referință. Comisia numește președintele și membrii organismului de evaluare a performanței.
(2) Organismul de evaluare a performanței trebuie să aibă competența și imparțialitatea necesare pentru a efectua în mod independent sarcinile încredințate de Comisie, mai ales în domeniile cheie de performanță aplicabile.
(3) Organismul de evaluare a performanței trebuie să asiste Comisia la implementarea sistemului de performanță, în special în ceea ce privește:
(a)
culegerea, examinarea, validarea și difuzarea datelor legate de performanță;
(b)
definirea sau adaptarea domeniilor cheie de performanță, în concordanță cu cele identificate în cadrul de performanță al Planului general pentru ATM, așa cum se menționează la articolul 9 alineatul (1), și cu indicatorii cheie de performanță corespondenți;
(c)
definirea unor indicatori cheie de performanță adecvați care să acopere, în toate domeniile cheie de performanță, performanța funcțiilor de rețea și a serviciilor de navigație aeriană de rută și terminală;
(d)
stabilirea și revizuirea obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii;
(e)
stabilirea pragului sau a pragurilor de alertă menționate la articolul 10 alineatul (4) pentru activarea mecanismelor de alertare prevăzute la articolul 19;
(f)
evaluarea compatibilității dintre planurile de performanță adoptate, inclusiv obiectivele de performanță, și obiectivele la nivelul Uniunii;
(g)
evaluarea compatibilității, dacă este cazul, dintre pragurile de alertă adoptate în conformitate cu articolul 19 alineatul (3) și pragurile de alertă la nivelul Uniunii Europene, menționate la articolul 10 alineatul (4);
(h)
evaluarea obiectivelor de performanță revizuite sau a măsurilor corective adoptate de statele membre respective, dacă este cazul;
(i)
monitorizarea, evaluarea comparativă și analizarea performanței serviciilor de navigație aeriană, inclusiv a investițiilor și a cheltuielilor de capital, la nivel local și la nivelul Uniunii;
(j)
monitorizarea, evaluarea comparativă și analizarea performanței funcțiilor de rețea;
(k)
monitorizarea performanței globale a rețelei ATM europene, inclusiv elaborarea de rapoarte anuale către Comitetul pentru cerul unic;
(l)
evaluarea gradului de îndeplinire a obiectivelor de performanță la sfârșitul fiecărei perioade de referință în vederea pregătirii pentru perioada următoare;
(m)
evaluarea planului de performanță al administratorului de rețea, inclusiv a compatibilității lui cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii;
(n)
întreținerea și sprijinul pentru coordonarea unui calendar de consultare a părților interesate cu privire la planurile de performanță și obligațiile de consultare prevăzute la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013.
(4) La cererea Comisiei, organismul de evaluare a performanței trebuie să furnizeze informații sau rapoarte ad hoc privind aspecte legate de performanță.
(5) Organismul de evaluare a performanței poate adresa Comisiei rapoarte și recomandări privind îmbunătățirea sistemului.
(6) În ceea ce privește relațiile cu autoritățile naționale de supervizare:
(a)
în scopul monitorizării performanței globale a rețelei ATM europene, organismul de evaluare a performanței trebuie să obțină de la autoritățile naționale de supervizare informațiile necesare cu privire la planurile de performanță;
(b)
organismul de evaluare a performanței trebuie să acorde asistență autorităților naționale de supervizare la cererea acestora, oferindu-le opinii independente asupra aspectelor de performanță, cum ar fi comparații bazate pe fapte între furnizorii de servicii de navigație aeriană care operează în medii similare (evaluare comparativă), analize ale evoluției performanței pe ultimii cinci ani sau analize ale prognozelor;
(c)
autoritățile naționale de supervizare pot solicita asistență din partea organismului de evaluare a performanței în vederea definirii unor intervale de valori orientative pentru stabilirea obiectivelor, ținând cont de obiectivele la nivelul Uniunii. Aceste valori trebuie puse la dispoziția autorităților naționale de supervizare, a furnizorilor de servicii de navigație aeriană, a operatorilor aeroportuari și a utilizatorilor spațiului aerian.
(7) Pentru a asigura coerența cu obiectivele și standardele instituite și aplicate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008, organismul de evaluare a performanței cooperează, atunci când este cazul, cu Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) pentru îndeplinirea sarcinilor menționate la alineatul (3), atunci când acestea sunt legate de siguranță.
(8) În vederea monitorizării performanței globale a rețelei ATM europene, organismul de evaluare a performanței trebuie să-și creeze formule de lucru cu furnizorii de servicii de navigație aeriană, cu operatorii aeroportuari, cu coordonatorii de aeroporturi și cu transportatorii aerieni.
Articolul 4
Autoritățile naționale de supervizare
(1) Autoritățile naționale de supervizare răspund de elaborarea planurilor de performanță, de supravegherea performanței și de monitorizarea planurilor și obiectivelor de performanță. Ele trebuie să execute sarcinile menționate în condiții de imparțialitate, independență și transparență.
(2) Statele membre trebuie să se asigure că autoritățile naționale de supervizare dispun de - sau au acces la - resursele și capacitățile de care au nevoie în toate domeniile cheie de performanță pentru îndeplinirea sarcinilor prevăzute în prezentul regulament, inclusiv de competențele de inspecție necesare pentru executarea sarcinilor menționate la articolul 20.
(3) Statele membre în care există mai multe autorități naționale de supervizare trebuie să comunice Comisiei care dintre acestea răspunde de coordonarea națională aferentă punerii în aplicare a prezentului regulament.
Articolul 5
Blocurile funcționale de spațiu aerian
(1) Statele membre elaborează planuri de performanță la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian.
(2) Pentru a îndeplini obligația prevăzută la alineatul (1), statele membre:
(a)
se asigură că planul de performanță este elaborat conform modelului din anexa II;
(b)
comunică Comisiei care organism sau autoritate națională de supervizare răspunde de coordonare în cadrul blocului funcțional de spațiu aerian și de relațiile cu Comisia pentru implementarea planului de performanță;
(c)
face demersurile corespunzătoare pentru a se asigura că:
(i)
sub rezerva dispozițiilor de la litera (e) și din anexa I, se fixează un obiectiv unic pentru fiecare indicator cheie de performanță;
(ii)
din motive de transparență, contribuția fiecărui furnizor de servicii de navigație aeriană în cadrul blocului funcțional de spațiu aerian, monitorizată la nivelul cel mai adecvat, la realizarea obiectivelor de performanță stabilite pentru blocul funcțional de spațiu aerian este identificată în planul de performanță;
(iii)
în cazul neîndeplinirii obiectivelor, în perioada de referință se definesc și se aplică măsurile menționate la articolul 11 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004. În acest scop se utilizează valorile anuale din planul de performanță;
(d)
răspund de stabilirea și îndeplinirea obiectivelor de performanță fixate la nivel local, și anume la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian, la nivel național, al zonei tarifare și al aeroportului;
(e)
în cazul în care nu s-a stabilit o zonă tarifară de rută comună în sensul articolului 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013 și, în consecință, sunt fixate obiective de rentabilitate pentru serviciile de rută pentru mai multe zone tarifare în cadrul blocului funcțional de spațiu aerian, consolidează aceste obiective într-o singură valoare la nivel agregat pentru serviciile de navigație aeriană de rută și oferă, cu titlu informativ, o cifră globală care indică efortul de rentabilitate la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian;
(f)
în cazul în care o zonă tarifară se modifică în cursul unei perioade de referință, demonstrează că această modificare permite în continuare îndeplinirea obiectivelor de performanță adoptate pentru perioada respectivă;
(g)
se asigură că planul de performanță este compatibil cu domeniul de aplicare al prezentului regulament, în conformitate cu articolul 1 alineatul (6) din prezentul regulament și articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004.
Articolul 6
Administratorul de rețea
Administratorul de rețea instituit conform articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 și articolului 3 din Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei îndeplinește următoarele sarcini legate de sistemul de performanță:
(a)
sprijină Comisia prin furnizarea informațiilor relevante pentru elaborarea obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii înainte de începerea perioadelor de referință și pentru monitorizarea îndeplinirii acestora în cursul perioadei de referință. În special, administratorul de rețea atrage atenția Comisiei asupra eventualelor scăderi semnificative și persistente ale performanței operaționale;
(b)
în conformitate cu articolul 21 alineatul (5), asigură accesul Comisiei la toate datele enumerate în anexa V;
(c)
sprijină blocurile funcționale de spațiu aerian și furnizorii de servicii de navigație aeriană ai acestora în atingerea obiectivelor lor de performanță pe durata perioadelor de referință prin asigurarea compatibilității dintre planurile de performanță, planul strategic al rețelei și planul de administrare a rețelei;
(d)
elaborează un plan de performanță - planul de performanță al rețelei - în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) și cu articolul 16 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 677/2011, care trebuie prezentat Comisiei cu cel puțin șase luni înainte de începerea fiecărei perioade de referință și pe care aceasta îl adoptă înainte de începerea fiecărei perioade de referință. Acest plan de performanță trebuie să fie public și:
(i)
să conțină obiective de performanță pentru toate domeniile cheie de performanță și pentru toți indicatorii, coerente cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii pentru întreaga perioadă de referință, cu utilizarea unor valori anuale în scopuri de monitorizare;
(ii)
să conțină o descriere a măsurilor care au ca scop atingerea obiectivelor;
(iii)
să conțină, dacă este necesar sau dacă Comisia decide astfel, indicatori cheie de performanță și obiective de performanță suplimentare.
Articolul 7
Coordonarea cu Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA)
În aplicarea articolului 13a din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008, statele membre și Comisia se coordonează, după caz, cu AESA pentru a se asigura că următoarele aspecte sunt tratate în mod adecvat:
(a)
aspectele de siguranță ale sistemului de performanță, inclusiv fixarea, revizuirea și implementarea, pentru domeniul siguranței, a unor indicatori cheie de performanță și a unor obiective de performanță la nivelul Uniunii, precum și prezentarea de propuneri privind acțiunile și măsurile care se impun în urma activării unui mecanism de alertare;
(b)
compatibilitatea indicatorilor cheie și a obiectivelor de performanță în domeniul siguranței cu implementarea Programului european de siguranță a aviației.
Articolul 8
Durata perioadelor de referință
(1) Prima perioadă de referință pentru sistemul de performanță acoperă anii calendaristici 2012-2014 inclusiv. A doua perioadă de referință acoperă anii calendaristici 2015-2019 inclusiv. Următoarele perioade de referință au durata de cinci ani calendaristici, dacă nu se decide altfel printr-o modificare a prezentului regulament.
(2) Aceeași perioadă de referință se aplică și obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii și obiectivelor și planurilor de performanță.
Articolul 9
Domeniile și indicatorii cheie de performanță
(1) În vederea stabilirii obiectivelor, Comisia decide, în conformitate cu procedura menționată la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, asupra eventualei adăugări și adaptări a unor domenii cheie de performanță în temeiul articolului 11 alineatul (4) litera (b) din același regulament.
(2) În vederea stabilirii obiectivelor, fiecărui domeniu cheie de performanță trebuie să-i corespundă un singur indicator cheie sau un număr limitat de indicatori cheie de performanță. Performanța serviciilor de navigație aeriană se evaluează în funcție de obiective obligatorii pentru fiecare indicator cheie de performanță.
(3) Anexa 1 secțiunea 1 prevede indicatorii cheie de performanță pentru stabilirea obiectivelor și indicatorii de performanță la nivelul Uniunii, selectați pentru fiecare domeniu cheie de performanță.
(4) Anexa I secțiunea 2 stabilește indicatorii cheie de performanță locali pentru stabilirea obiectivelor locale și indicatorii de performanță la nivel local utilizați pentru a stabili obiectivele de performanță. Nivelul local, și anume nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian, nivelul național, al zonei tarifare și al aeroportului, este precizat în anexa I secțiunea 2.
(5) Indicatorii cheie de performanță nu se schimbă în cursul unei perioade de referință. Schimbările se adoptă, prin modificarea prezentului regulament, cu minimum șase luni înainte de adoptarea unor noi indicatori de performanță la nivelul Uniunii.
(6) Pentru monitorizarea performanței proprii și/sau în cadrul planului de performanță, statele membre pot decide să fixeze indicatori de performanță și obiective aferente în plus față de domeniile și de indicatorii cheie de performanță menționați în prezentul articol și care figurează în anexa I secțiunea 2. Acești indicatori și aceste obiective suplimentare trebuie să sprijine realizarea obiectivelor la nivelul Uniunii și a obiectivelor care rezultă la nivel local. Ele pot, de exemplu, să integreze și să descrie dimensiunea civil-militară sau dimensiunea meteorologică a planului de performanță și pot fi însoțite de sisteme de stimulare adecvate.
(7) Pentru a facilita implementarea și măsurarea indicatorilor (cheie) de performanță în domeniul siguranței, AESA, în consultare cu organismul de evaluare a performanței, adoptă mijloace acceptabile de conformitate și documente orientative în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 52 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, înainte de începerea celei de-a doua perioade de referință.
CAPITOLUL II
PREGĂTIREA PLANURILOR DE PERFORMANȚĂ
Articolul 10
Obiectivele de performanță la nivelul Uniunii
(1) Comisia adoptă obiective de performanță la nivelul Uniunii în conformitate cu procedura menționată la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, ținând seama de informațiile pertinente furnizate de administratorul de rețea și de autoritățile naționale de supervizare și după consultări cu părțile interesate, așa cum se menționează la articolul 10 din regulamentul respectiv, cu alte organizații pertinente și cu AESA în privința aspectelor de siguranță ale performanței.
(2) Sub rezerva articolului 9 alineatul (3), obiectivele la nivelul Uniunii sunt propuse de Comisie cu cel puțin cincisprezece luni înainte de începerea perioadei de referință și se adoptă cu cel puțin douăsprezece luni înainte de începerea acestei perioade.
(3) Stabilirea de obiective la nivelul Uniunii pentru indicatorul cheie de performanță prevăzut în anexa I secțiunea 1 punctul 4.1 litera (b) trebuie să înceapă în al treilea an din a doua perioadă de referință, sub rezerva unei decizii a Comisiei, în conformitate cu procedura menționată la alineatul (1).
(4) Atunci când adoptă obiective de performanță la nivelul Uniunii, Comisia stabilește pragul sau pragurile de alertă la depășirea cărora pot fi activate mecanismele de alertare menționate la articolul 19.
(5) Comisia fundamentează fiecare obiectiv de performanță la nivelul Uniunii printr-o descriere a ipotezelor și a motivațiilor care au determinat stabilirea acestor obiective, cum ar fi utilizarea informațiilor furnizate de administratorul de rețea și de autoritățile naționale de supervizare și a altor date concrete, previziunile în materie de trafic, componența grupurilor de furnizori de servicii de navigație aeriană sau a blocurilor funcționale de spațiu aerian cu un mediu economic și operațional similar.
Articolul 11
Elaborarea planurilor de performanță
(1) La nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian, autoritățile naționale de supervizare elaborează planuri de performanță ale căror obiective sunt compatibile cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii și cu criteriile de evaluare enumerate în anexa IV.
Fără a aduce atingere modelului prezentat în anexa II, planul de performanță poate include diferite secțiuni referitoare la nivelul local, și anume nivelul blocului funcțional de spațiu aerian, nivelul național, al zonei tarifare și al aeroportului.
(2) Pentru a sprijini activitatea de pregătire a planurilor de performanță, autoritățile naționale de supervizare trebuie să se asigure că:
(a)
furnizorii de servicii de navigație aeriană le prezintă planurile de afaceri;
(b)
părțile interesate sunt consultate cu privire la planul și obiectivele de performanță în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004. Părților interesate li se transmit informații adecvate cu minimum trei săptămâni înaintea reuniunii de consultare.
(3) Planurile de performanță trebuie să cuprindă în mod concret:
(a)
previziunile de trafic, exprimate în unități de servicii, care trebuie furnizate pentru fiecare an al perioadei de referință, la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian și pentru fiecare zonă tarifară din cadrul blocului funcțional de spațiu aerian, alături de o justificare a cifrelor utilizate;
(b)
costurile determinate ale serviciilor de navigație aeriană pentru fiecare an din perioada de referință și pentru fiecare zonă tarifară, în conformitate cu dispozițiile articolului 15 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;
(c)
o descriere a investițiilor, inclusiv a celor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor de performanță, împreună cu o descriere a relevanței lor în raport cu Planul general european pentru ATM, planul strategic al rețelei și proiectele comune menționate la articolul 15a alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004. Această descriere trebuie să evidențieze beneficiile și sinergiile realizate la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian;
(d)
obiective de performanță în fiecare domeniu cheie de performanță pertinent, stabilite prin raportare la fiecare indicator cheie de performanță, pentru întreaga perioadă de referință, cu valori anuale care urmează a fi utilizate în scopuri de monitorizare și stimulare;
(e)
analiza relațiilor de interdependență dintre domeniile cheie de performanță, inclusiv o evaluare a impactului planului de performanță asupra siguranței, alături de eventualele măsuri de atenuare necesare pentru a menține asigurarea siguranței;
(f)
o descriere a dimensiunii civil-militare a planului care să indice rezultatele aplicării conceptului de utilizare flexibilă a spațiului aerian (FUA) în scopul creșterii capacității, ținând seama în mod corespunzător de eficacitatea misiunilor militare și, dacă se consideră necesar, indicatorii și obiectivele de performanță pertinente, compatibile cu alți indicatori și alte obiective din planul de performanță;
(g)
descrierea și justificarea modului în care obiectivele de performanță menționate la litera (d) corespund cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii și cu performanțele rețelei europene de ATM și contribuie la îndeplinirea acestora;
(h)
identificarea fiecărui furnizor de servicii de navigație aeriană vizat și a contribuției sale concrete la îndeplinirea obiectivelor, monitorizată, din motive de transparență, la nivelul cel mai adecvat, așa cum se prevede la articolul 5 alineatul (2) litera (c) punctul (ii);
(i)
descrierea mecanismelor de stimulare care urmează să le fie aplicate furnizorilor de servicii de navigație aeriană vizați pentru a încuraja atingerea obiectivelor în perioada de referință;
(j)
măsurile luate de autoritățile naționale de supervizare pentru a monitoriza îndeplinirea obiectivelor de performanță;
(k)
descrierea rezultatelor obținute în urma consultării părților interesate, inclusiv problemele ridicate de participanți și acțiunile convenite.
(4) Planurile de performanță se elaborează pe baza modelului prezentat în anexa II și pot conține indicatori suplimentari împreună cu obiectivele aferente, dacă statele membre iau o decizie în acest sens, în aplicarea articolului 9 alineatul (6).
(5) Administratorul de rețea elaborează un plan de performanță al rețelei care conține obiective compatibile cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii și, mutatis mutandis, cu criteriile de evaluare prevăzute în anexa IV.
(6) Pentru pregătirea planului de performanță al rețelei, administratorul de rețea:
(a)
asigură consultarea în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 677/2011 al Comisiei;
(b)
utilizează modelul prevăzut în anexa III.
Articolul 12
Sisteme de stimulare
(1) Sistemele de stimulare aplicate de statele membre în cadrul planului lor de performanță trebuie să se conformeze următoarelor principii generale:
(a)
să fie eficace și proporționale și să nu se schimbe în cursul perioadei de referință;
(b)
să fie implementate în mod transparent și fără discriminare pentru a sprijini îmbunătățirea performanței serviciilor furnizate;
(c)
să facă parte din cadrul de reglementare cunoscut dinainte de toate părțile interesate și să se aplice pe toată durata perioadei de referință;
(d)
să determine entitățile care trebuie să fixeze obiective în vederea atingerii unui înalt nivel de performanță și a îndeplinirii obiectivelor aferente.
(2) Stimulentele aferente obiectivelor de rentabilitate sunt de natură financiară și sunt reglementate de dispozițiile corespunzătoare prevăzute la articolele 13 și 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013. Ele constau într-un mecanism de împărțire a riscurilor la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian.
(3) Stimulentele aferente obiectivelor de capacitate sunt de natură financiară și sunt reglementate de dispozițiile articolului 15 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013. Ele pot fi completate de stimulente de altă natură, de exemplu planuri de acțiuni corective cu termene și măsuri asociate, adoptate de către autoritățile naționale de supervizare în funcție de circumstanțele locale.
(4) Stimulentele aferente obiectivelor de mediu pot fi de natură financiară și sunt reglementate de dispozițiile articolului 15 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013. Ele pot fi completate de stimulente de altă natură, de exemplu planuri de acțiuni corective cu termene și măsuri asociate, adoptate de către autoritățile naționale de supervizare în funcție de circumstanțele locale.
(5) În plus, la nivel local, statele membre pot modula tarifele de navigație aeriană, în conformitate cu dispozițiile articolului 16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013.
CAPITOLUL III
ADOPTAREA PLANURILOR DE PERFORMANȚĂ
Articolul 13
Adoptarea inițială a planurilor de performanță
La propunerea autorităților naționale de supervizare, statele membre adoptă planuri de performanță care conțin obiective de performanță obligatorii și le prezintă Comisiei cel târziu cu șase luni înainte de începerea perioadei de referință.
Articolul 14
Evaluarea și revizuirea planurilor și a obiectivelor de performanță
(1) Comisia evaluează planurile de performanță, obiectivele acestora și, în special, compatibilitatea lor cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii și aportul lor adecvat la îndeplinirea acestor obiective, precum și compatibilitatea lor cu criteriile enumerate în anexa IV, ținând seama de modul în care contextul poate să fi evoluat între data adoptării obiectivelor la nivelul Uniunii și data evaluării planului de performanță. În cazul în care sunt stabilite obiective la nivel local, fără trimitere la un obiectiv de performanță la nivelul Uniunii, evaluarea se bazează pe criteriile prevăzute în anexa IV.
(2) În cazul în care constată că un plan de performanță sau o parte a acestuia și obiectivele sale concordă cu obiectivele la nivelul Uniunii și contribuie în mod adecvat la îndeplinirea acestora și că sunt compatibile cu toate criteriile prevăzute în anexa IV, Comisia comunică acest lucru statului sau statelor membre în cauză în termen de cinci luni de la primirea planului de performanță.
(3) În cazul în care constată că un plan de performanță sau o parte a acestuia și toate sau o parte din obiectivele sale nu concordă cu obiectivele la nivelul Uniunii și nu contribuie în mod adecvat la îndeplinirea lor și/sau nu sunt compatibile cu unul sau mai multe dintre criteriile prevăzute în anexa IV, Comisia, în termen de cinci luni de la primirea planului de performanță și în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, adresează statului sau statelor membre vizate o recomandare de adoptare a unui plan de performanță revizuit, sau a unei părți revizuite a acestuia, și/sau a unuia sau mai multor obiective revizuite. Această recomandare se face după consultarea statului sau statelor membre în cauză și precizează clar părțile din planul de performanță și/sau obiectivul sau obiectivele care trebuie revizuite, precum și motivele care au stat la baza evaluării Comisiei.
(4) În acest caz, statul sau statele membre în cauză adoptă un plan de performanță revizuit, sau o parte revizuită a acestuia, și/sau unul sau mai multe obiective revizuite, ținând seama de opiniile Comisiei, precum și măsurile adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor respective și înștiințează Comisia în acest sens în termen de patru luni de la notificarea recomandării.
Articolul 15
Evaluarea planurilor și a obiectivelor de performanță revizuite și adoptarea de măsuri corective
(1) Comisia evaluează fiecare plan de performanță revizuit, sau parte revizuită a acestuia, și obiectivele sale de performanță pe baza criteriilor prevăzute în anexa IV.
(2) În cazul în care constată că un plan de performanță revizuit sau o parte revizuită a acestuia și obiectivele sale de performanță concordă cu obiectivele la nivelul Uniunii și contribuie în mod adecvat la îndeplinirea acestora și că sunt compatibile cu toate criteriile prevăzute în anexa IV, Comisia comunică acest lucru statului sau statelor membre în cauză în termen de cinci luni de la primirea planului de performanță revizuit.
(3) În cazul în care constată că un plan de performanță revizuit sau o parte revizuită a acestuia și toate sau o parte din obiectivele sale de performanță continuă să nu concorde cu obiectivele la nivelul Uniunii și să nu contribuie în mod adecvat la îndeplinirea lor, și/sau continuă să nu fie compatibile cu unul sau mai multe dintre criteriile prevăzute în anexa IV, Comisia, în termen de cinci luni de la primirea planului de performanță revizuit sau a unei părți revizuite a acestuia și în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, decide că statul sau statele membre în cauză trebuie să adopte măsuri corective.
(4) O astfel de decizie trebuie să precizeze exact, pe baza criteriilor prevăzute în anexa IV, partea din plan și obiectivul sau obiectivele care trebuie revizuite și motivele care au stat la baza evaluării Comisiei. Decizia poate specifica nivelul de performanță la care ar trebui să se situeze obiectivele respective pentru a permite statului sau statelor membre în cauză să ia măsurile corective adecvate și/sau poate cuprinde sugestii în privința acestor măsuri corective.
(5) În termen de două luni de la decizia Comisiei, măsurile corective adoptate de statul sau statele membre în cauză sunt comunicate Comisiei, împreună cu elementele care demonstrează compatibilitatea lor cu decizia Comisiei.
Articolul 16
Planuri de performanță sau măsuri corective adoptate după începerea perioadei de referință
Planurile de performanță sau măsurile corective adoptate după începerea perioadei de referință ca urmare a implementării procedurilor prevăzute la articolele 14 și 15 se aplică retroactiv începând cu prima zi a perioadei de referință.
Articolul 17
Revizuirea obiectivelor
(1) În conformitate cu procedura menționată la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, Comisia poate hotărî să revizuiască obiectivele la nivelul Uniunii și/sau să autorizeze, la cererea unui stat membru, revizuirea unuia sau mai multor obiective locale:
(a)
atunci când, pe baza raportului menționat la articolul 18 alineatul (4), are dovezi suficiente că datele, ipotezele și motivațiile care stau la baza stabilirii obiectivelor inițiale nu mai sunt valabile; sau
(b)
ca urmare a aplicării mecanismului de alertare, așa cum se prevede la articolul 19; sau
(c)
ca urmare a unei decizii a Comisiei în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) în ceea ce privește indicatorul cheie de performanță prevăzut în anexa I secțiunea 1 punctul 4.1 litera (b).
(2) Revizuirea obiectivelor la nivelul Uniunii poate duce la modificarea planurilor de performanță existente. În acest caz, Comisia poate hotărî să efectueze o adaptare corespunzătoare a calendarului stabilit în capitolele II și III din prezentul regulament.
CAPITOLUL IV
MONITORIZAREA REALIZĂRII PERFORMANȚEI
Articolul 18
Monitorizarea continuă și raportarea
(1) Autoritățile naționale de supervizare și Comisia monitorizează implementarea planurilor de performanță. În acest scop se utilizează valorile anuale din planul de performanță. Dacă obiectivele nu sunt îndeplinite în cursul perioadei de referință, statul sau statele membre în cauză definesc și aplică măsuri corective concepute pentru a remedia situația și le comunică Comisiei. În cazul în care constată că aceste măsuri nu sunt suficiente pentru a remedia situația, Comisia, în termen de cinci luni de la data primirii măsurilor și în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, comunică acest lucru statului sau statelor membre în cauză, incluzând sugestii de măsuri corective.
(2) În cazul în care constată o scădere semnificativă și persistentă a performanței la nivel local sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian, care afectează și alte state părți la cerul unic european și/sau întregul spațiu aerian european, Comisia poate solicita statului sau statelor membre în cauză să definească, să aplice și să-i comunice măsurile corective concepute pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite în planul lor de performanță. În cazul în care constată că aceste măsuri corective nu sunt suficiente pentru a remedia situația, Comisia, în termen de cinci luni de la data primirii măsurilor și în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, comunică acest lucru statului sau statelor membre în cauză, incluzând sugestii de măsuri corective.
(3) Comisia monitorizează implementarea planului de performanță al rețelei elaborat de administratorul de rețea. În acest scop se utilizează valorile anuale din planul de performanță. Dacă obiectivele nu sunt îndeplinite în cursul perioadei de referință, Comisia îi cere administratorului de rețea să definească, să aplice și să-i comunice măsurile corective concepute pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite în planul de performanță al rețelei. Comisia informează autoritățile naționale de supervizare sau organismele menționate la articolul 5 alineatul (2) litera (b) cu privire la aceste măsuri corective.
(4) Cel târziu la data de 1 iunie a fiecărui an și ori de câte ori există riscul ca obiectivele de performanță să nu fie îndeplinite, autoritățile naționale de supervizare sau organismele menționate la articolul 5 alineatul (2) litera (b) trebuie să raporteze Comisiei cu privire la monitorizarea planurilor și a obiectivelor de performanță. Rapoartele se bazează pe recomandările care vor fi elaborate de Comisie înainte de începerea perioadei de referință. Comisia raportează Comitetului pentru cerul unic cu privire la îndeplinirea obiectivelor de performanță cel puțin o dată pe an.
Articolul 19
Mecanisme de alertare
(1) Atunci când, din cauza unor circumstanțe care nu puteau fi prevăzute la momentul adoptării planurilor de performanță și care nu pot fi controlate și depășite de statele membre, furnizorii de servicii de navigație aeriană și administratorul de rețea, pragul sau pragurile de alertă de la articolul 10 alineatul (4) sunt atinse la nivelul Uniunii pe parcursul unui an calendaristic, Comisia examinează situația în consultare cu statele membre în cadrul Comitetului pentru cerul unic și face propuneri de acțiuni adecvate în termen de patru luni. Acestea pot include revizuirea obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii și, în consecință, revizuirea obiectivelor de performanță la nivel local.
(2) Atunci când, din cauza unor circumstanțe care nu puteau fi prevăzute la momentul adoptării planurilor de performanță și care nu pot fi controlate și depășite de statele membre, furnizorii de servicii de navigație aeriană și administratorul de rețea, pragul sau pragurile de alertă de la articolul 10 alineatul (4) sunt atinse la nivel local pe parcursul unui an calendaristic, autoritățile naționale de supervizare în cauză examinează situația, păstrând în permanență legătura cu Comisia, și fac propuneri de acțiuni adecvate în termen de patru luni. Acestea pot include revizuirea obiectivelor de performanță la nivel local.
(3) Statele membre pot decide să adopte praguri de alertă diferite de cele prevăzute la articolul 10 alineatul (4), pentru a ține cont de împrejurările și caracteristicile locale. Într-un astfel de caz, pragurile respective sunt prevăzute în planul de performanță și sunt compatibile cu pragurile adoptate în temeiul articolului 10 alineatul (4). Diferențele trebuie să fie susținute prin justificări amănunțite. La activarea acestor praguri, se aplică procedura prevăzută la alineatul (1).
(4) Atunci când implementarea unui mecanism de alertare implică revizuirea planurilor și obiectivelor de performanță, Comisia facilitează această revizuire prin adaptarea calendarului aplicabil, în conformitate cu procedura menționată în capitolele II și III.
Articolul 20
Facilitarea procesului de monitorizare a conformității
(1) Furnizorii de servicii de navigație aeriană și administratorul de rețea facilitează inspecțiile și controalele, inclusiv vizitele la fața locului, efectuate de Comisie și de autoritatea națională de supervizare în cauză, de o entitate calificată care acționează în numele acesteia din urmă sau de AESA dacă este cazul. Fără a aduce atingere competențelor de supraveghere ale autorităților naționale de supervizare și ale AESA, persoanele autorizate sunt abilitate:
(a)
să examineze documentele și orice alt material pertinent pentru stabilirea planurilor și obiectivelor de performanță în toate domeniile cheie de performanță;
(b)
să facă copii după documentele respective sau să ia extrase din ele;
(c)
să solicite explicații verbale la fața locului.
(2) Inspecțiile și controalele prevăzute la alineatul (1) se efectuează cu respectarea procedurilor în vigoare în statul membru în care au loc.
(3) Autoritățile naționale de supervizare monitorizează punerea în aplicare a prezentului regulament în domeniul de performanță al siguranței, în conformitate cu procedurile pentru supravegherea siguranței prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1034/2011 al Comisiei (14).
(4) În contextul inspecțiilor de standardizare, AESA monitorizează punerea în aplicare a prezentului regulament de către statele membre în domeniul cheie de performanță al siguranței, în conformitate cu metodele de lucru prevăzute la articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008.
CAPITOLUL V
CULEGEREA, VALIDAREA, EXAMINAREA, EVALUAREA ȘI DISEMINAREA INFORMAȚIILOR LEGATE DE PERFORMANȚA NAVIGAȚIEI AERIENE PENTRU CERUL UNIC EUROPEAN
Articolul 21
Culegerea și validarea datelor pentru analizarea performanței
(1) Pe lângă datele deja culese de Comisie prin intermediul altor instrumente ale Uniunii și care pot fi, de asemenea, utilizate pentru analizarea performanței, autoritățile naționale, furnizorii de servicii de navigație aeriană, operatorii aeroportuari, coordonatorii de aeroporturi și transportatorii aerieni asigură furnizarea către Comisie a datelor menționate în anexa V în conformitate cu cerințele prevăzute în această anexă.
(2) Autoritățile naționale pot delega sau repartiza, în parte sau total, sarcina furnizării datelor între autoritățile lor naționale de supervizare, furnizorii de servicii de navigație aeriană, operatorii aeroportuari și coordonatorii de aeroporturi, pentru a ține seama de caracteristicile locale și de canalele de raportare existente.
(3) Furnizorii de date iau măsurile necesare pentru a asigura calitatea, validarea și transmiterea la timp a datelor, însoțite de dovezi ale controalelor de calitate și ale proceselor de validare, explicații legate de calitatea datelor la cererea expresă a Comisiei și, dacă este cazul, planuri de acțiune pentru ameliorarea calității datelor. Datele se furnizează gratuit, sub formă electronică dacă este cazul, utilizând formatul indicat de Comisie.
(4) Comisia evaluează calitatea datelor transmise în conformitate cu alineatul (1) și le validează. Când datele nu permit o utilizare adecvată pentru analizarea performanței, Comisia, în cooperare cu statele membre și în special cu autoritățile naționale de supervizare, poate lua măsurile corespunzătoare pentru evaluarea și îmbunătățirea calității datelor.
(5) În scopul prezentului regulament, se consideră că datele menționate la alineatul (1) care au fost deja furnizate Eurocontrol au fost furnizate Comisiei. Atunci când datele nu au fost deja furnizate Eurocontrol, Comisia și Eurocontrol iau măsurile necesare pentru a se asigura că datele respective sunt puse la dispoziția Comisiei în conformitate cu cerințele prevăzute la alineatul (3).
6) Ori de câte ori sunt identificate noi cerințe semnificative referitoare la date sau este de așteptat o calitate insuficientă a datelor, Comisia poate iniția studii pilot, care se efectuează pe bază de voluntariat de către statele membre sau părțile interesate, înainte de a se introduce noi cerințe privitoare la date prin modificarea prezentului regulament. Aceste studii pilot se efectuează pentru a se evalua fezabilitatea culegerii datelor pertinente, analizând avantajele de a dispune de aceste date în raport cu costurile culegerii și cu sarcina impusă respondenților.
Articolul 22
Difuzarea informațiilor
(1) Comisia difuzează informații în scopul obiectivelor prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (15), în special articolul 4, și în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004.
(2) Informațiile menționate la articolul 3 alineatul (3) litera (a) sunt puse la dispoziția publicului, în special pe cale electronică. În acest scop, Comisia ia o decizie privind politica de tratare, protecție, confidențialitate și difuzare a datelor culese în scopul evaluării performanței în aplicarea articolului 21 și privind drepturile de proprietate intelectuală asociate.
(3) Rapoartele Comisiei menționate la articolul 18 alineatul (4) se pun la dispoziția publicului, iar în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene se publică o trimitere la acestea. Comisia poate decide să furnizeze părților în cauză și alte informații generale în mod regulat, în special pe cale electronică.
(4) Obiectivele la nivelul Uniunii menționate la articolul 10 și o trimitere la planurile de performanță adoptate, menționate în capitolul III, sunt făcute publice și se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
(5) Accesul la informații specifice, cum ar fi datele și statisticile validate, se acordă individual furnizorilor de date la care informațiile și activitățile se referă în mod direct.
CAPITOLUL VI
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 23
Scutiri
În cazul în care s-a stabilit, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013, că toate sau o parte din serviciile de navigație aeriană terminală și/sau serviciile CNS, MET și AIS ale unui stat membru sunt supuse unor condiții de piață, iar statul membru a decis în temeiul regulamentului respectiv să nu calculeze costuri determinate pentru aceste servicii, să nu calculeze și să nu stabilească tarife de navigație aeriană terminală și să nu aplice stimulente financiare pentru aceste servicii, obiectivele de rentabilitate nu se aplică în cazul acestor servicii.
Articolul 24
Contestații
Statele membre se asigură că deciziile luate în temeiul prezentului regulament sunt motivate în mod corespunzător și fac obiectul unei proceduri eficiente de examinare și/sau de contestare.
Articolul 25
Analizarea sistemului
La sfârșitul fiecărei perioade de referință, Comisia analizează sistemul de performanță, în special impactul, eficacitatea și sfera de aplicare a acestuia, ținând seama de activitățile desfășurate de OACI în acest domeniu.
Articolul 26
Modificări la Regulamentul (UE) nr. 677/2011
Regulamentul (UE) nr. 677/2011 se modifică după cum urmează:
1.
Considerentul 28 se elimină.
2.
La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
„(1) Pentru a-și orienta perspectiva pe termen lung, administratorul de rețea elaborează, menține și pune în aplicare un plan strategic al rețelei, care trebuie să respecte perioada de referință prevăzută la articolul 8 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 390/2013 al Comisiei (16).
3.
La articolul 5, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
„(4) Planul strategic al rețelei se actualizează periodic, cu cel puțin 12 luni înainte de începerea fiecărei perioade de referință.”
4.
La articolul 20, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
„(3) Administratorul de rețea prezintă Comisiei și agenției un raport anual cu privire la măsurile luate în vederea îndeplinirii sarcinilor care îi revin. Raportul tratează fiecare funcție de rețea în parte, precum și situația generală a rețelei și este strâns legat de conținutul planului strategic al rețelei, al planului de administrare a rețelei și al planului de performanță al rețelei menționat la articolul 6 litera (d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 390/2013 al Comisiei. Comisia informează Comitetul pentru cerul unic.”
5.
Anexa IV se înlocuiește cu următorul text:
„ANEXA IV
MODEL PENTRU PLANUL STRATEGIC AL REȚELEI
Planul strategic al rețelei se bazează pe următoarea structură:
1. INTRODUCERE
1.1.
Domeniul de aplicare al planului strategic al rețelei (geografic și temporal)
1.2.
Elaborarea planului și procesul de validare
2. CONTEXT ȘI CERINȚE GENERALE
2.1.
Descrierea situației curente și a celei planificate a rețelei, inclusiv ERND, ATFM, aeroporturile și resursele limitate
2.2.
Provocări și oportunități legate de durata planului (inclusiv previziunile privind cererea de trafic și evoluția acesteia la nivel mondial)
2.3.
Obiectivele de performanță și cerințele comerciale formulate de diferitele părți interesate, precum și obiectivele de performanță la nivelul Uniunii
3. VIZIUNE STRATEGICĂ
3.1.
Descrierea modului strategic de dezvoltare și evoluție a rețelei pentru îndeplinirea cu succes a obiectivelor de performanță și a cerințelor comerciale
3.2.
Respectarea sistemului de performanță
3.3.
Respectarea planului general european de management al traficului aerian
4. OBIECTIVE STRATEGICE
4.1.
Descrierea obiectivelor strategice ale rețelei.
(a)
inclusiv aspectele de cooperare privind părțile interesate operaționale participante, din perspectiva rolurilor și a responsabilităților;
(b)
indicarea modului în care obiectivele strategice vor răspunde cerințelor;
(c)
identificarea modului în care vor fi cuantificate progresele înregistrate în direcția atingerii acestor obiective;
(d)
indicarea efectelor obiectivelor strategice asupra industriei și a altor sectoare vizate.
5. PLANIFICAREA STRATEGICĂ
5.1.
Descrierea planificării pe termen scurt/mediu:
(a)
prioritățile pentru fiecare obiectiv strategic;
(b)
punerea în aplicare a fiecărui obiectiv strategic din perspectiva aplicării tehnologiilor necesare, a impactului structural, a aspectelor umane, a costurilor aferente, a beneficiilor, precum și a guvernanței, a resurselor și a reglementării necesare;
(c)
participarea necesară a părților interesate operaționale la fiecare element al planului, inclusiv rolurile și responsabilitățile acestora;
(d)
nivelul convenit de implicare a administratorului rețelei pentru a sprijini aplicarea fiecărui element al planului pentru fiecare funcție individuală.
5.2.
Descrierea planificării pe termen lung:
(a)
intenția de a realiza fiecare obiectiv strategic din perspectiva tehnologiei necesare și a aspectelor de cercetare și dezvoltare corespunzătoare, a impactului structural, a aspectelor umane, a argumentelor economice, a guvernanței și reglementării necesare, precum și justificarea acestor investiții din punct de vedere economic și din perspectiva siguranței;
(b)
participarea necesară a părților interesate operaționale la fiecare element al planului, inclusiv rolurile și responsabilitățile acestora.
6. EVALUAREA RISCURILOR
6.1.
Descrierea riscurilor aferente punerii în aplicare a planului
6.2.
Descrierea procesului de monitorizare (inclusiv eventualele devieri de la obiectivele inițiale)
7. RECOMANDĂRI
7.1.
Identificarea măsurilor care trebuie luate de Uniune și de statele membre pentru a sprijini aplicarea planului.”
Articolul 27
Intrarea în vigoare
(1) Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
(2) Prezentul regulament se aplică începând din a doua perioadă de referință, așa cum este definită la articolul 8, și în această perioadă. În ceea ce privește aplicarea sistemului de performanță, pentru a permite adoptarea de obiective la nivelul Uniunii în aplicarea articolului 10 alineatul (2) înainte de începerea celei de-a doua perioade de referință și pregătirea și adoptarea planurilor de performanță în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament, articolul 1 alineatele (3) și (4), articolul 3 alineatul (3) literele (i) și (n), articolul 5, articolul 6, articolul 9 alineatele (3) și (4), articolul 26, capitolul II, capitolul III și anexele I, II, III, IV și V se aplică de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
Articolul 28
Abrogare
Regulamentul (UE) nr. 691/2010 al Comisiei, articolului 26 din Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1216/2011 al Comisiei se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2015, fără a aduce atingere obligației statelor membre de a pune în aplicare sistemul de performanță în cursul primei perioade de referință, așa cum este definită la articolul 8.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 3 mai 2013.