PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 569/2014
ze dne 23. května 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1389/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
V říjnu 2005 Rada uložila konečná antidumpingová opatření na dovoz kyseliny trichlorisokyanurové (dále jen „TCCA“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nařízením (ES) č. 1631/2005 (2) (dále jen „původní nařízení“). Sazba antidumpingového cla se pohybovala v rozmezí od 7,3 % do 42,6 %.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 855/2010 (3) Rada změnila původní nařízení a snížila sazbu antidumpingového cla pro jednoho vyvážejícího výrobce na 3,2 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1389/2011 (4) konečná antidumpingová opatření v podobě individuálních cel v rozmezí od 3,2 % do 40,5 % se zbytkovým clem ve výši 42,6 % na dovoz TCCA pocházející z ČLR.
B. SOUČASNÝ POSTUP
1. Žádost o přezkum
(4)
Dne 3. května 2013 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o zahájení přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Žádost byla podána společností Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), která je vyvážejícím výrobcem v ČLR.
(5)
Žadatel tvrdil, že v období původního šetření, tj. v rozmezí od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období původního šetření“), do Unie TCCA nevyvážel.
(6)
Žadatel dále tvrdil, že není ve spojení s žádným z vyvážejících výrobců TCCA, kteří podléhají výše uvedeným antidumpingovým opatřením.
(7)
Žadatel rovněž tvrdil, že začal TCCA do Unie vyvážet po uplynutí období původního šetření.
2. Zahájení přezkumu pro nového vývozce
(8)
Komise přezkoumala důkazy prima facie, které žadatel předložil, a usoudila, že dostatečně ospravedlňují zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem a poté, co byla dotčenému výrobnímu odvětví Unie dána příležitost se k věci vyjádřit, zahájila Komise nařízením (EU) č. 809/2013 (5) přezkum prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011 týkající se žadatele.
(9)
Podle nařízení (EU) č. 809/2013 bylo antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 1389/2011 zrušeno, pokud jde o dovoz TCCA vyrobené a prodávané žadatelem na vývoz do Unie. Zároveň byly podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení celní orgány vyzvány, aby učinily příslušné kroky k zavedení celní evidence tohoto dovozu.
3. Dotčený výrobek
(10)
Výrobek dotčený současným přezkumem je totožný s výrobkem popsaným v původním nařízení, tj. kyselina trichlorisokyanurová a její preparáty, rovněž uváděná pod mezinárodním nechráněným názvem (INN) „symklosen“, v současnosti kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „TCCA“).
(11)
TCCA je chemický výrobek používaný jako širokospektrý organický dezinfekční a bělicí prostředek na bázi chlóru, používaný zejména při dezinfekci vody v plaveckých bazénech. Prodává se ve formě prášku, granulí, tablet nebo štěpků. Všechny formy TCCA a její preparáty mají stejné základní znaky (chemické složení) a vlastnosti (dezinfekční prostředek), jsou určeny pro podobné použití, a jsou proto považovány za jediný výrobek.
4. Dotčené strany
(12)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně informovala žadatele, výrobní odvětví Unie a zástupce země vývozu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(13)
S cílem získat informace, které pro toto šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a dotazník a ve lhůtách stanovených k tomuto účelu obdržela odpověď. Komise vyvinula snahu ověřit veškeré informace, které považovala za nezbytné pro udělení statusu nového vývozce a pro stanovení dumpingového rozpětí. V provozovnách žadatele v ČLR se uskutečnila inspekce na místě.
5. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. srpna 2012 do 31. července 2013 (dále jen „období šetření'“).
C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
1. Uznání za „nového vývozce“
(15)
Šetření potvrdilo, že žadatel dotčený výrobek během období původního šetření nevyvážel a že ho do Unie začal vyvážet až po tomto období.
(16)
Co se týče ostatních podmínek pro uznání statusu nového vývozce, žadatel prokázal, že nemá žádné vazby, přímé ani nepřímé, na žádného z čínských vyvážejících výrobců, na něž se vztahují platná antidumpingová opatření týkající se dotčeného výrobku.
(17)
Je tudíž potvrzeno, že by uvedený žadatel měl být považován za „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení a mělo by pro něj být určeno individuální dumpingové rozpětí.
2. Dumping
Zacházení jako v tržním hospodářství (MET)
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu pocházejícího z ČLR běžná hodnota určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch vyvážejících výrobců, u nichž bylo zjištěno, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud se prokáže, že při výrobě nebo prodeji obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství.
(19)
Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se odvíjejí od tržních hodnot,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používané ve všech oblastech,
-
neprojevují se žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Šetřením bylo zjištěno, že účetní záznamy žadatele nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy, a že tedy účetní postupy společnosti nesplňují požadavky druhého kritéria. Konkrétně žadatel ve svých účetních záznamech nezmiňuje provádění systému motivací pro manažery podle mezinárodních účetních standardů.
(21)
V důsledku toho rozvaha věrně neodpovídala finanční pozici společnosti; výkaz zisků a ztrát a výkaz peněžních toků byly zatíženy neodůvodněnými finančními náklady.
(22)
Z těchto důvodů žadateli nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(23)
Žadatel i ostatní zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k uvedeným zjištěním.
(24)
Žadatel poukázal na to, že by systém motivací měl být zaúčtován v roce 2013, že nemá žádnou spojitost s rozvahou za rok 2012 a že v roce 2012 povaha systému ještě nebyla stanovena. Podle žadatele by stanovení povahy mělo proběhnout v souladu s doporučeními, jež vysloví auditoři v průběhu auditu finančních účtů za rok 2013; mohlo by se jednat o odměnu, úrok z úvěru či jiný příspěvek.
(25)
Systém byl smluvně sjednán mezi společností a managementem v roce 2012. Auditované účty za rok 2012, a dokonce ani poznámky k finančním účtům, o něm však neobsahovaly žádnou zmínku. V účetním období za rok 2013 až do doby šetření (listopad 2013) účetní záznam, který by se vztahoval k systému motivací, rovněž chybí.
(26)
Toto nezaúčtování je závažné. Úhrn vykázaných pasiv v předvaze na konci období šetření, tj. k 31. červenci 2013, byl značně nižší než ve skutečnosti, neboť celková částka úvěru, jež byl přislíben manažery, by objem pasiv navýšila o 14 %. Výkaz zisků a ztrát za rok 2013 bude kromě toho zahrnovat finanční náklady, které postrádají jakýkoli právní základ, jelikož v roce 2013 byly skutečně vyplaceny úroky, přestože nejsou zaznamenány žádné přijímané peněžní toky v souvislosti se systémem motivací. V důsledku tak budou finanční náklady za rok 2013 devětkrát vyšší než náklady vykázané za rok 2012. Finanční informace poskytnuté v účetních podkladech proto spolehlivě a věrohodně neodpovídají finanční situaci společnosti.
(27)
Rovněž je třeba poznamenat, že není možné, aby se povaha systému a jeho zaúčtování odvíjely od hodnocení auditora a že zaúčtování systému by správně mělo proběhnout včas a nikoliv zpětně. Neschopnost přesně vykázat finanční situaci a toky spojené se systémem nelze považovat za praxi v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(28)
V reakci na zveřejnění zjištění Komise žadatel znovu podal žádost o zacházení jako v tržním hospodářství, aniž by však předložil nové argumenty. Zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se proto potvrzují.
Běžná hodnota
(29)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě zemí bez tržního hospodářství a, pokud nelze zacházení jako v tržním hospodářství udělit, v zemích v procesu transformace běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(30)
Jak uvádí nařízení (EU) č. 809/2013, zamýšlela Komise použít Japonsko jako srovnatelnou zemi, pomocí které stanoví běžnou hodnotu pro žadatele v případě, že žadateli nebude přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stejně jako tomu bylo v průběhu šetření, které vedlo k uložení opatření původním nařízením.
(31)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby vyjádřily své připomínky ke vhodnosti Japonska jako srovnatelné země; dané země se nevyjádřily. Komise také kontaktovala výrobce ve Spojených státech amerických, žádný z nich však neprojevil zájem o spolupráci. Japonsko se tedy považuje za vhodnou srovnatelnou zemi. Jeden japonský výrobce se spoluprací souhlasil a poskytl vyžádané informace.
(32)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl domácí prodej TCCA japonského výrobce nezávislým odběratelům reprezentativní. V tomto ohledu bylo zjištěno, že celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu žadatelova prodeje na vývoz do Unie.
(33)
Následně Komise zkoumala, zda existují typy TCCA prodávané japonským spolupracujícím výrobcem na domácím trhu dostatečně srovnatelné s typy prodávanými žadatelem na vývoz do Unie. Komise určila typy TCCA shodné nebo přímo srovnatelné s typem prodávaným žadatelem na vývoz do Unie. Rovněž bylo zjištěno, že tyto typy byly japonskou společností prodávány na ziskové úrovni a v běžném obchodním styku a že domácí prodejní ceny bylo možné použít k určení běžné hodnoty.
(34)
Běžná hodnota tak spočívala na váženém průměru skutečné ceny na domácím trhu těch typů TCCA výrobků, jež byly považovány za srovnatelné.
Vývozní cena
(35)
Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek byl přímo vyvážen nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie.
Srovnání
(36)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen. Z tohoto důvodu byly od čínských vývozních cen a od prodejních cen japonského spolupracujícího výrobce na domácím trhu odečteny přepravní náklady a náklady na balení.
Dumpingové rozpětí
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(38)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí pro žadatele, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranice Unie, činí 32,8 %.
D. ZMĚNA OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU
(39)
S ohledem na výsledky šetření a v souladu s pravidlem nižšího cla se dospělo k závěru, že by konečné antidumpingové opatření pro žadatele mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, které je v tomto případě nižší než rozpětí újmy v původním případě.
E. CELNÍ EVIDENCE
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním se antidumpingové clo vztahující se na žadatele vybere zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl zaevidován podle článku 3 nařízení (EU) č. 809/2013.
F. OZNÁMENÍ A DOBA TRVÁNÍ OPATŘENÍ
(41)
Dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí uložit změněné konečné antidumpingové clo na dovoz TCCA od žadatele a vybrat toto clo zpětně z dovozu, který byl evidován. Připomínky od žadatele byly obdrženy, avšak jak je vysvětleno výše, tyto připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(42)
Tento přezkum nemá vliv na datum, kdy skončí platnost opatření uložených prováděcím nařízením (EU) č. 1389/2011.
G. STANOVISKO VÝBORU
(43)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. V čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011 se do tabulky vkládá nový řádek, který zní:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
„Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd
32,8 %
A998“
2. Jak je uvedeno v čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011, uplatnění individuálního cla je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze uvedeného nařízení, celním orgánům členských států. Není-li takováto faktura předložena, použije se sazba antidumpingového cla platná pro „všechny ostatní společnosti“ uvedená v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011.
Uložené clo se rovněž vybere zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl evidován podle článku 3 nařízení (EU) č. 809/2013. Jelikož byl tento dovoz evidován, nepodléhá podmínce předložení obchodní faktury.
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky vyráběného a prodávaného na vývoz do Unie společností Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. května 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 569/2014 AL COMISIEI
din 23 mai 2014
de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1389/2011 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări în ceea ce privește un nou exportator în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (4),
întrucât:
A. MĂSURI ÎN VIGOARE
(1)
În octombrie 2005, Consiliul a instituit măsuri antidumping definitive asupra importurilor de acid tricloroizocianuric (denumit în continuare „TCCA”) originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) prin Regulamentul (CE) nr. 1631/2005 (2) (denumit în continuare „regulamentul inițial”). Nivelurile taxei antidumping au variat între 7,3 % și 42,6 %.
(2)
Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 855/2010 (3), Consiliul a modificat regulamentul inițial, reducând taxa antidumping pentru un producător-exportator la 3,2 %.
(3)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a instituit, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1389/2011 (4), măsuri antidumping definitive la importurile de TCCA originar din RPC, care constau în niveluri individuale ale taxei cuprinse între 3,2 % și 40,5 %, cu o taxă reziduală de 42,6 %.
B. PROCEDURA CURENTĂ
1. Cererea de reexaminare
(4)
La 3 mai 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări în ceea ce privește un nou exportator, în temeiul articolului 11 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd. (denumit în continuare „solicitantul”), un producător-exportator din RPC.
(5)
Solicitantul a susținut că nu a exportat TCCA în Uniune în perioada inițială a anchetei, respectiv în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2003 și 31 martie 2004 (denumită în continuare „perioada anchetei inițiale”).
(6)
În plus, solicitantul a susținut că nu a fost afiliat cu niciunul dintre producătorii-exportatori ai TCCA care fac obiectul măsurilor antidumping menționate mai sus.
(7)
Solicitantul a susținut, de asemenea, că a început să exporte TCCA în Uniune după încheierea perioadei anchetei inițiale.
2. Deschiderea reexaminării în ceea ce privește un exportator nou
(8)
Comisia a examinat dovezile prima facie prezentate de solicitant și a considerat că acestea sunt suficiente pentru a justifica deschiderea unei reexaminări în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din regulamentul de bază. După consultarea Comitetului consultativ și după ce a oferit industriei respective din Uniune posibilitatea de a-și prezenta observațiile, Comisia a deschis, prin Regulamentul (UE) nr. 809/2013 (5), o reexaminare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1389/2011 în ceea ce privește solicitantul.
(9)
În temeiul Regulamentului (UE) nr. 809/2013, taxa antidumping instituită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1389/2011 a fost abrogată în ceea ce privește importurile de TCCA produs și vândut pentru export în Uniune de către solicitant. În același timp, în temeiul articolului 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, autoritățile vamale au primit instrucțiuni să ia măsurile adecvate pentru înregistrarea acestor importuri.
3. Produsul în cauză
(10)
Produsul vizat de actuala reexaminare este același cu cel descris în regulamentul inițial, acidul tricloroizocianuric și preparatele pe baza acestuia, denumit, de asemenea, „simclozen”, în conformitate cu denumirea comună internațională (DCI), încadrat în prezent la codurile NC ex 2933 69 80 și ex 3808 94 20 și originar din Republica Populară Chineză (denumit în continuare „produsul în cauză” sau „TCCA”).
(11)
TCCA este un produs chimic utilizat ca dezinfectant organoclorurat cu spectru larg și înălbitor, utilizat în special pentru dezinfectarea apei din piscine. Este vândut sub formă de pudră, granule, tablete sau fulgi. Toate formele de TCCA și preparatele pe baza acestuia prezintă aceleași caracteristici de bază (compoziția chimică) și proprietăți (dezinfectant), sunt destinate pentru utilizări similare și sunt, prin urmare, considerate ca fiind un singur produs.
4. Părțile interesate
(12)
Comisia a informat oficial solicitantul, industria Uniunii, precum și reprezentanții țării exportatoare cu privire la inițierea reexaminării. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere în scris și de a fi audiate.
(13)
Pentru a obține informațiile considerate necesare pentru această anchetă, Comisia a trimis solicitantului un formular de cerere pentru tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”), precum și un chestionar și a primit răspunsuri în termenele stabilite în acest scop. Comisia s-a străduit să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru stabilirea statutului de nou exportator și a marjei de dumping. A avut loc o vizită de verificare în spațiile de lucru ale solicitantului în RPC.
5. Perioada de anchetă
(14)
Ancheta privind dumpingul a acoperit perioada cuprinsă între 1 august 2012 și 31 iulie 2013 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”).
C. REZULTATELE ANCHETEI
1. Statutul de „nou exportator”
(15)
Ancheta a confirmat faptul că solicitantul nu a exportat produsul în cauză în cursul perioadei anchetei inițiale și că a început să îl exporte în Uniune după respectiva perioadă.
(16)
În ceea ce privește celelalte condiții necesare pentru recunoașterea statutului de nou exportator, solicitantul a fost în măsură să demonstreze că nu a avut nicio legătură, directă sau indirectă, cu niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor antidumping în vigoare pentru produsul în cauză.
(17)
Prin urmare, se confirmă faptul că solicitantul ar trebui să fie considerat „nou exportator”, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din regulamentul de bază și, astfel, pentru solicitantul respectiv ar trebui să se determine o marjă individuală.
2. Dumpingul
Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)
(18)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul unor anchete antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază pentru acei producători-exportatori despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, respectiv atunci când se dovedește că fabricarea și vânzarea produsului similar se fac în condiții predominante de economie de piață.
(19)
Aceste criterii sunt rezumate după cum urmează:
-
deciziile comerciale se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără o intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
-
firmele dispun de un set unic și clar de evidențe contabile, care sunt auditate independent în conformitate cu Standardele internaționale de contabilitate (IAS) și aplicate în toate scopurile;
-
nu există denaturări semnificative moștenite de la precedentul sistem economic care nu funcționa după principiile economiei de piață;
-
legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și securitatea juridică;
-
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.
(20)
Ancheta a stabilit că evidențele contabile ale solicitantului nu erau în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și, prin urmare, că practicile contabile ale societății nu îndeplinesc cerințele celui de al doilea criteriu. În special, solicitantul nu a indicat în conturile sale, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, existența unui sistem de stimulente destinat personalului de conducere.
(21)
În consecință, bilanțul nu reprezenta fidel situația financiară a societății, iar contul de profit și pierdere și situația fluxurilor de trezorerie au fost grevate de costuri financiare pentru care nu exista o justificare.
(22)
Pe baza acestor considerente, solicitantului nu i s-a putut acorda TEP.
(23)
Solicitantului și altor părți interesate li s-a oferit posibilitatea de a își prezenta observațiile cu privire la constatările de mai sus.
(24)
Solicitantul a subliniat că regimul de stimulente ar trebui înregistrat în 2013, că nu avea legătură cu bilanțul din 2012 și că, în 2012, nu fusese încă stabilită natura regimului. Potrivit solicitantului, natura regimului ar fi determinată în conformitate cu recomandările auditorilor formulate în momentul auditului conturilor financiare pentru 2013 și ar putea lua forma unor remunerații, dobânzi pentru fondurile împrumutate sau cvasi-contribuții.
(25)
Regimul a fost stabilit contractual între societate și conducere în 2012. Cu toate acestea, nu există nicio mențiune cu privire la acest fapt în conturile auditate din 2012, nici măcar în notele la conturile financiare. De asemenea, nu s-a efectuat nicio înregistrare contabilă care să identifice regimul de stimulente în cursul exercițiului financiar 2013, până la perioada de anchetă (noiembrie 2013).
(26)
Această omitere de a reflecta regimul în conturi este un fapt grav. Într-adevăr, totalul pasivului raportat în balanța de verificare la sfârșitul PA, 31 iulie 2013, era semnificativ subraportat întrucât suma totală a împrumutului contractat de conducere ar fi crescut valoarea pasivului cu 14 %. În plus, contul de profit și pierdere din 2013 va conține costuri financiare pentru care nu există nici un temei juridic, deoarece nu s-a înregistrat nicio intrare de numerar care să corespundă regimului de stimulente și totuși s-au plătit efectiv dobânzi în 2013. În consecință, costurile financiare pentru 2013 vor fi de 9 de ori mai mari decât costurile raportate pentru 2012. Prin urmare, informațiile financiare prezentate în conturi nu ofereau o reprezentare fiabilă și fidelă a situației financiare a societății.
(27)
De asemenea, trebuie remarcat faptul că natura regimului și contabilizarea acestuia nu pot depinde de concluziile auditului și că înregistrarea lui trebuie efectuată corect și în timp util și nu în mod retroactiv. Prin urmare, nedeclararea exactă a situației financiare și a fluxurilor aferente regimului nu pot fi considerate a fi în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate.
(28)
În urma comunicării de către Comisie a acestor concluzii, solicitantul și-a reiterat cererea de acordare a TEP, fără a prezenta însă vreun argument nou. Constatările cu privire la determinarea TEP sunt, așadar, confirmate.
Valoarea normală
(29)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în cazul țărilor care nu au o economie de piață și, atunci când este imposibilă acordarea TEP, în cazul țărilor în tranziție, valoarea normală se stabilește pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară analogă.
(30)
Astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 809/2013, Comisia a preconizat să utilizeze Japonia ca țară analogă pentru a stabili valoarea normală pentru solicitant, în cazul în care acestuia nu i se acordă tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, astfel cum s-a procedat în cadrul anchetei care a dus la instituirea măsurilor prin regulamentul inițial.
(31)
Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile privind oportunitatea alegerii Japoniei ca țară analogă și nu au formulat nicio observație. Comisia a contactat, de asemenea, producători din Statele Unite ale Americii, dar niciunul dintre ei nu a cooperat. Prin urmare, Japonia este considerată ca fiind o țară analogă adecvată. Un producător din Japonia a acceptat să coopereze și a furnizat informațiile solicitate.
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat în primul rând dacă vânzările de TCCA ale acestui producător japonez către clienți independenți erau reprezentative. S-a constatat, în acest sens, că volumul total al vânzărilor respective era egal cu cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale solicitantului.
(33)
Comisia a examinat apoi dacă existau tipuri de TCCA vândute pe piața internă de către producătorul japonez cooperant care să fi fost suficient de comparabile cu tipurile de produs vândute la export către Uniune de către solicitant. Comisia a identificat tipurile de TCCA despre care s-a constatat că sunt identice sau comparabile în mod direct cu tipul vândut la export către Uniune de către solicitant. S-a stabilit, de asemenea, că aceste tipuri de TCCA au fost vândute la niveluri de preț profitabile și în cadrul unor operațiuni comerciale normale de către societatea japoneză și că prețurile de vânzare pe piața internă ar putea fi luate în considerare pentru determinarea valorii normale.
(34)
Prin urmare, valoarea normală s-a bazat pe prețul real pe piața internă, calculat ca medie ponderată a tipurilor de TCCA considerate a fi comparabile.
Prețul de export
(35)
Deoarece produsul în cauză a fost exportat direct către clienți independenți din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite efectiv pentru produs atunci când este vândut la export către Uniune.
Comparație
(36)
Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate pe baza prețului franco fabrică și la același nivel comercial. În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor. În acest scop, costurile de transport și cheltuielile de ambalare au fost eliminate atât din prețurile de export din China, cât și din prețurile de vânzare pe piața internă ale producătorului japonez cooperant.
Marja de dumping
(37)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată pe tip de produs și prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză. Această comparație a dovedit existența unui dumping.
(38)
S-a constatat că marja de dumping a solicitantului, exprimată ca procent al prețului net, franco-frontieră a Uniunii, era de 32,8 %.
D. MODIFICAREA MĂSURILOR REEXAMINATE
(39)
Având în vedere constatările anchetei și în conformitate cu regula taxei mai mici, se constată că solicitantului ar trebui să i se aplice o măsură antidumping definitivă la nivelul marjei de dumping constatate, care în acest caz este mai mică decât marja de prejudiciu în cazul inițial.
E. ÎNREGISTRAREA
(40)
Având în vedere cele de mai sus, taxa antidumping aplicabilă solicitantului se percepe retroactiv pentru importurile de produs în cauză înregistrate în temeiul articolului 3 din Regulamentul (UE) nr. 809/2013.
F. NOTIFICAREA ȘI DURATA APLICĂRII MĂSURILOR
(41)
Părțile în cauză au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat instituirea unei taxe antidumping definitive modificate pentru importurile de TCCA provenite de la solicitant și perceperea retroactivă a respectivei taxe pentru importurile care au făcut obiectul înregistrării. Au fost primite observații din partea solicitantului, însă, după cum a fost explicat mai sus, ele nu au fost de natură să influențeze constatările expuse anterior.
(42)
Prezenta reexaminare nu aduce atingere datei expirării măsurilor instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1389/2011.
G. AVIZUL COMITETULUI
(43)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) La articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1389/2011 se introduce următorul rând în tabel:
Întreprinderea
Nivelul taxei antidumping
Codul adițional TARIC
„Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd
32,8 %
A998”.
(2) Astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1389/2011, aplicarea nivelurilor individuale ale taxei este condiționată de prezentarea, la autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexa la regulamentul respectiv. În cazul în care nu este prezentată această factură, se aplică nivelul taxei antidumping aplicabil „tuturor celorlalte societăți” menționat în tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1389/2011.
Taxa astfel instituită se percepe, de asemenea, retroactiv pentru importurile produsului în cauză care au fost înregistrate în temeiul articolului 3 din Regulamentul (UE) nr. 809/2013. Aceste importuri nu se supun condiției de prezentare a unei facturi comerciale, dat fiind că au fost înregistrate.
Autoritățile vamale sunt invitate să înceteze înregistrarea importurilor produsului în cauză originar din Republica Populară Chineză, produs și vândut la export către Uniune de Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd.
(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 23 mai 2014.