NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 617/2013
ze dne 26. června 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem uvedeným v článku 18 směrnice 2009/125/ES,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
V čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES se stanoví, že postupem podle čl. 19 odst. 3 a v souladu s kritérii stanovenými v článku 15 a po konzultaci s konzultačním fórem Komise ve vhodných případech zavede prováděcí opatření týkající se kancelářské techniky.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž analyzovala technické, environmentální a ekonomické aspekty počítačů. K vypracování studie přispěly zúčastněné a zainteresované strany z Unie i třetích zemí a výsledky byly zveřejněny.
(4)
Z přípravné studie vyplývá, že potenciál nákladově efektivního zlepšení spotřeby elektrické energie u počítačů činí dle odhadu přibližně 93 TWh pro období od roku 2011 do roku 2020, což odpovídá 43 Mt emisí CO2, a pro rok 2020 se tento odhad pohybuje mezi 12,5 TWh a 16,3 TWh, což odpovídá 5,0-6,5 Mt emisí CO2. Počítače tak představují skupinu výrobků, pro kterou by požadavky na ekodesign měly být stanoveny.
(5)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se účinnosti vnitřního napájecího zdroje by se měla vztahovat i na stolní počítače typu tenký klient, pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, neboť velká část potenciálu v oblasti úspory energie u těchto zařízení souvisí s účinností jejich vnitřního napájecího zdroje a technické specifikace vnitřního napájecího zdroje těchto výrobků jsou podobné technickým specifikacím stolních počítačů a integrovaných stolních počítačů. Další aspekty týkající se výsledků v oblasti ochrany životního prostředí, kterých dosahují stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, by však mohly být předmětem specifičtějšího opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES.
(6)
Monitory se vyznačují odlišnými vlastnostmi, a proto by měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. S ohledem na významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení by však mohly být předmětem jiného opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES a/nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (2).
(7)
Požadavky na ekodesign by neměly mít významný negativní dopad na funkčnost výrobku nebo na spotřebitele, a zejména co se týče cenové dostupnosti výrobku, ani na náklady na životní cyklus a na konkurenceschopnost odvětví. Kromě toho by požadavky neměly výrobcům ukládat povinnost využívat určitou chráněnou technologii nebo na ně klást nadměrnou administrativní zátěž a neměly by ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí.
(8)
Zlepšení energetické účinnosti počítačů by mělo být dosaženo využitím stávajících volně dostupných, nechráněných a nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na jejich pořízení i provoz.
(9)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Časový rozvrh by měl být stanoven tak, aby se zabránilo negativním dopadům na dodávky počítačů a aby při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení byly zohledněny i náklady výrobců, především malých a středních podniků.
(10)
Přezkum tohoto nařízení se předpokládá nejpozději tři a půl roku poté, co vstoupí v platnost.
(11)
Energetická účinnost počítačů by měla být stanovena prostřednictvím spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav techniky, mj. případně i harmonizované normy zavedené v souladu s platnými evropskými normalizačními právními předpisy (3).
(12)
Vzhledem k charakteristickým vlastnostem počítačů nelze za zcela vhodné považovat požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a proto by se na počítače neměly vztahovat požadavky nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu (4). Z toho důvodu by v tomto nařízení měly být stanoveny zvláštní požadavky na řízení spotřeby elektrické energie, jakož i na spotřebu elektrické energie počítačů v režimu spánku, ve vypnutém stavu a ve stavu nejnižší spotřeby energie, a nařízení (ES) č. 1275/2008 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Přestože počítače nespadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, použijí se ustanovení nařízení Komise (ES) č. 278/2009 ze dne 6. dubna 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie externích zdrojů napájení ve stavu bez zátěže a jejich průměrné energetické účinnosti v aktivním režimu (5), na externí zdroje napájení, které jsou s počítači uváděny na trh.
(14)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli mít povinnost poskytovat informace uvedené v technické dokumentaci podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(16)
Pro zajištění spravedlivé hospodářské soutěže, využití potenciálu zamýšlených energetických úspor a poskytování přesných informací o energetické náročnosti výrobku spotřebitelům by v tomto nařízení mělo být jasně uvedeno, že tolerance předepsané pro vnitrostátní orgány dohledu nad trhem při provádění fyzických zkoušek s cílem zjistit, zda konkrétní model výrobku spojeného se spotřebou energie je v souladu s tímto nařízením, by výrobci neměli používat pro poskytnutí prostoru pro deklarování příznivější energetické náročnosti modelu, než jakou lze doložit na základě měření a výpočtů uvedených v technické dokumentaci výrobku.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné výrobky s vysokou energetickou účinností. Ty pomohou zajistit širokou dostupnost informací a snadný přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci nejlepších technologií designu a vývoj účinnějších výrobků za účelem snižování spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění počítačů a počítačových serverů na trh.
2. Toto nařízení se vztahuje na níže uvedené výrobky, které mohou být napájeny střídavým proudem přímo z elektrické sítě, a to i prostřednictvím vnějšího nebo vnitřního napájecího zdroje:
a)
stolní počítače;
b)
integrované stolní počítače;
c)
notebooky (včetně počítačů typu tablet, počítačů typu slate a mobilních počítačů typu tenký klient);
d)
stolní počítače typu tenký klient;
e)
pracovní stanice;
f)
mobilní pracovní stanice;
g)
malé servery;
h)
počítačové servery.
3. Toto nařízení se nevztahuje na tyto skupiny výrobků:
a)
blade systém a jeho součásti;
b)
serverová zařízení;
c)
víceuzlové servery;
d)
počítačové servery s více než čtyřmi procesorovými paticemi;
e)
herní konzole;
f)
dokovací stanice.
Článek 2
Definice
Použijí se tyto definice:
1)
„Počítačem“ se rozumí zařízení, které provádí logické operace a zpracovává data, je schopné využívat vstupní zařízení a zobrazovat výstupní informace na monitoru a obvykle obsahuje procesor (central processing unit - CPU), který provádí operace. Není-li procesor jeho součástí, musí takové zařízení fungovat jako brána klienta k počítačovému serveru, který má úlohu výpočetního procesoru (computational processing unit).
2)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových center a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito vlastnostmi:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.
3)
„Vnějším napájecím zdrojem“ se rozumí zařízení, které se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je konstruováno tak, aby měnilo vstupní střídavý proud (AC) z elektrické sítě na výstupní stejnosměrný proud (DC) nebo střídavý proud s nižším napětím;
b)
je schopno v jeden okamžik měnit proud na stejnosměrný nebo střídavý proud pouze s jedním výstupním napětím;
c)
je určeno k používání se samostatným primárním spotřebičem;
d)
je obsaženo ve fyzickém pouzdře odděleném od primárního spotřebiče;
e)
je připojeno k primárnímu spotřebiči pomocí odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení zástrčka/zásuvka, kabelu, šňůry nebo jiné přípojky a
f)
jeho jmenovitý výstupní výkon nepřesahuje 250 W.
4)
„Vnitřním napájecím zdrojem“ se rozumí součást, která je konstruovaná tak, aby měnila střídavé napětí z elektrické sítě na stejnosměrné napětí pro účely napájení počítače nebo počítačového serveru, a má tyto vlastnosti:
a)
je umístěna uvnitř skříně počítače nebo počítačového serveru, avšak je oddělená od základní desky počítače nebo počítačového serveru;
b)
napájecí zdroj se k elektrické síti připojuje pomocí jediného kabelu bez mezilehlých obvodů mezi napájecím zdrojem a elektrickou sítí a
c)
všechny elektrické přípojky vedoucí od napájecího zdroje do součástí počítače nebo počítačového serveru jsou s výjimkou stejnosměrné přípojky k monitoru u integrovaného stolního počítače umístěny uvnitř skříně počítače.
Za vnitřní napájecí zdroj se nepovažují vnitřní měniče DC/DC používané k přeměně jediného stejnosměrného napětí z vnějšího napájecího zdroje na více stejnosměrných napětí používaných počítačem nebo počítačovým serverem.
5)
„Stolním počítačem“ se rozumí počítač, jehož hlavní jednotka je určena k umístění na trvalém stanovišti a který není určen k přenášení a je určen pro použití s externím monitorem a externími periferními zařízeními, jako je klávesnice a myš.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie stolních počítačů:
a)
stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí stolní počítač, který nesplňuje definici stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
6)
„Integrovaným stolním počítačem“ se rozumí zařízení, které funguje jako počítač i displej v jediném celku a je napájeno střídavým proudem pomocí jediného kabelu. Integrované stolní počítače mohou mít jednu ze dvou podob: 1) výrobek, u kterého je displej i počítač fyzicky zakomponován do jediné jednotky, nebo 2) výrobek, u něhož je displej od počítače oddělen, ale je k hlavní skříni připojen kabelem stejnosměrného napájení. Integrovaný stolní počítač je určen k umístění na trvalém stanovišti a není konstruován jako přenosný. Integrované stolní počítače nejsou primárně určeny k zobrazování a přijímání audiovizuálních signálů.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie integrovaných stolních počítačů:
a)
integrovaným stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který nesplňuje definici integrovaného stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
integrovaným stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
integrovaným stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
integrovaným stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
7)
„Notebookem“ se rozumí počítač speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Notebooky mají integrovaný displej, s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky nejméně 22,86 cm (9 palců), a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení.
Notebooky zahrnují také tyto podtypy:
a)
„počítačem typu tablet“ se rozumí druh notebooku, který má připojený dotykový displej a připojenou fyzickou klávesnici;
b)
„počítačem typu slate“ se rozumí druh notebooku, který má integrovaný dotykový displej, ale nemá trvale připojenou fyzickou klávesnici;
c)
„mobilním počítačem typu tenký klient“ se rozumí druh notebooku, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie notebooků:
a)
notebookem „kategorie A“ se rozumí notebook, který nesplňuje definici notebooku kategorie B ani kategorie C;
b)
notebookem „kategorie B“ se rozumí notebook, který má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx);
c)
notebookem „kategorie C“ se rozumí notebook, který se vyznačuje alespoň těmito charakteristikami:
a)
má procesor s nejméně dvěma fyzickými jádry;
b)
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a
c)
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
Výrobky, které sice splňují definici notebooku, avšak jejich příkon v klidovém stavu je nižší než 6 W, se pro účely tohoto nařízení nepovažují za notebooky.
8)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
9)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto vlastnosti:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1.
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2.
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než x4 PCI-E;
3.
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4.
zahrnuje 5 nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5.
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
10)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
11)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, je tento operační systém koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
12)
„Blade systémem a jeho součástmi“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor („skříň blade“), do nějž se vkládají různé úložné blade moduly a blade servery. Tento uzavřený prostor poskytuje sdílené zdroje, jež servery a úložné moduly využívají. Blade systémy jsou koncipovány jako rozšiřitelná řešení, jež v jediném uzavřeném prostoru zahrnují několik počítačových serverů nebo paměťových jednotek a která jsou provedena tak, aby vložení nových bladů (např. blade serverů) či jejich výměna (hot-swap) byly na místě snadno proveditelné.
13)
„Serverovým zařízením“ se rozumí počítačový server vázaný s předinstalovaným operačním systémem a aplikačním softwarem používaným k provádění zvláštní funkce nebo skupiny úzce propojených funkcí. Serverové zařízení poskytuje služby prostřednictvím jedné nebo více sítí a je obvykle řízeno přes webové rozhraní nebo příkazový řádek. Hardwarové a softwarové sestavy serverového zařízení jsou upraveny dodavatelem podle přání zákazníka za účelem provádění konkrétních úkolů, včetně síťových funkcí či funkce ukládání dat, a nejsou určeny k používání software dodaného uživatelem.
14)
„Víceuzlovým serverem“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor, do nějž se vloží dva nebo více nezávislých počítačových serverů (nebo uzlů), které sdílejí jeden nebo více napájecích zdrojů. Elektrická energie společná pro všechny uzly je distribuována sdíleným(i) napájecím(i) zdrojem/zdroji. Víceuzlový server je navržen a konstruován jako jediný uzavřený prostor, přičemž není konstruován tak, aby umožňoval nahrazení či připojení elektronických součástí bez nutnosti vypnutí (hot swapping).
15)
„Dvouzlovým serverem“ se rozumí běžná konfigurace víceuzlového serveru sestávající ze dvou serverových uzlů.
16)
„Počítačovým serverem s více než čtyřmi procesorovými paticemi“ se rozumí počítačový server s více než čtyřmi rozhraními určenými k připojení procesoru.
17)
„Herní konzolou“ se rozumí samostatné zařízení napájené z elektrické sítě, jehož primární funkcí je hraní počítačových her. Herní konzole je obvykle konstruována tak, že výstupní informace zobrazuje na externím monitoru jakožto hlavní herní obrazovce. Herní konzole obvykle mají procesor, systémovou paměť, grafický procesor a mohou obsahovat pevné disky nebo jiná vnitřní paměťová média, a rovněž optické disky. Jako primární vstupní zařízení používají herní konzole místo externí klávesnice nebo myši obvykle ruční ovladače nebo jiné interaktivní ovladače. Namísto operačních systémů používaných běžně u osobních počítačů používají herní konzole obvykle zvláštní operační systémy určené pro herní konzole. Za druh herní konzoly se považují i kapesní herní zařízení, jež mají integrovaný displej jakožto primární herní obrazovku a které jsou napájeny primárně z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení, a nikoli prostřednictvím přímého připojení ke zdroji střídavého proudu.
18)
„Dokovací stanicí“ se rozumí samostatný výrobek, který se k počítači připojuje např. za účelem rozšíření konektivity nebo konsolidace připojení periferních zařízení. Dokovací stanice mohou rovněž usnadňovat nabíjení baterií zabudovaných v připojeném počítači.
19)
„Procesorem“ se rozumí součást počítače, která řídí interpretaci a provádění příkazů. Procesory mohou sestávat z jednoho nebo více fyzických procesorů, které se označují jako „prováděcí jádra“. Prováděcím jádrem se rozumí procesor, který fyzicky existuje. Přídavné „virtuální“ nebo „logické“ procesory odvozené z jednoho nebo více než jednoho prováděcího jádra se za fyzické jádro nepovažují. V procesorové sestavě připojené k jediné fyzické procesorové patici může být obsaženo více než jedno prováděcí jádro. Celkový počet prováděcích jader v procesoru se rovná součtu prováděcích jader zařízení připojených ke všem fyzickým procesorovým paticím.
20)
„Samostatnou grafickou kartou“ (dGfx) se rozumí samostatná vnitřní součást, která obsahuje jeden nebo více grafických procesorů, má rozhraní řadiče lokální paměti a speciální lokální paměť pro zpracování grafických informací a spadá do jedné z těchto kategorií:
a)
G1 (šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 16);
b)
G2 (16 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 32);
c)
G3 (32 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 64);
d)
G4 (64 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 96);
e)
G5 (96 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 128);
f)
G6 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice 192 bitů));
g)
G7 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice ≥ 192 bitů)).
„Šířkou pásma vyrovnávací paměti“ se rozumí množství dat zpracovaných za jednu sekundu všemi procesory na dGfx, které se vypočte podle tohoto vzorce:
kde:
a)
šířka pásma vyrovnávací paměti je vyjádřena v gigabajtech za sekundu (GB/s);
b)
rychlost přenosu dat je efektivní kmitočet přenosu dat z paměti v MHz;
c)
šířka datového pásma je šířka paměťové sběrnice vyjádřená v bitech (b);
d)
číslo „8“ slouží k převodu výpočtu na bajty;
e)
dělení 1 000 slouží k převodu výsledku z megabajtů na gigabajty).
21)
„Vnitřním paměťovým médiem“ se rozumí součást zabudovaná v počítači, která slouží k energeticky nezávislému ukládání dat.
22)
„Druhem výrobku“ se rozumí stolní počítač, integrovaný stolní počítač, notebook, stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malý server, počítačový server, blade systém a jeho součásti, víceuzlový server, serverové zařízení, herní konzola, dokovací stanice, vnitřní napájecí zdroj nebo vnější napájecí zdroj.
23)
„Spánkovým režimem obrazovky“ se rozumí režim spotřeby energie, do nějž se obrazovka přepne po přijetí signálu z připojeného zařízení nebo vnitřního podnětu (jako např. časovač nebo snímač činnosti). Obrazovka může do tohoto režimu vstoupit rovněž prostřednictvím signálu na základě vstupu uživatele. Výrobek se musí probudit přijetím signálu z připojeného zařízení, sítě, dálkového ovládání a/nebo vnitřního podnětu. Výrobek v tomto režimu neprodukuje viditelný obraz, avšak výjimkou mohou být funkce orientované na uživatele nebo ochranné funkce, jako například zobrazení informací o výrobku nebo jeho stavu nebo funkce na bázi snímače.
Další definice pro účely příloh jsou stanoveny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů jsou stanoveny v příloze II.
Splnění platných požadavků na ekodesign počítačů a počítačových serverů se zjišťuje metodami stanovenými v příloze III.
Článek 4
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Část 2 přílohy I nařízení (ES) č. 1275/2008 se nahrazuje tímto:
„2.
Zařízení informačních technologií určená v první řadě pro použití v domácím prostředí, kromě stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů a notebooků ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (6).
Článek 5
Použití nařízení (ES) č. 278/2009
V čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 278/2009 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
je určeno k používání s elektrickými a elektronickými zařízeními určenými pro domácnosti a kanceláře, jak je uvedeno v čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 1275/2008, nebo s počítači ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (7).
Článek 6
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V uvedené směrnice.
Článek 7
Dohled nad trhem a postup ověřování shody
Dohled nad trhem se provádí v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici 2009/125/ES.
Kontrola shody počítačů a počítačových serverů s platnými požadavky na ekodesign se provádí v souladu s postupem ověřování stanoveným v příloze III bodě 2 tohoto nařízení.
Článek 8
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 9
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technologický pokrok a předloží výsledky tohoto přezkumu konzultačnímu fóru o ekodesignu do tří a půl roku od vstupu tohoto nařízení v platnost.
S ohledem na rychlý technologický vývoj se v rámci tohoto přezkumu posoudí vývoj programu Energy Star a možnosti, jak zpřísnit požadavky na ekodesign, výrazně snížit nebo zrušit přípustná zvýšení spotřeby energie, zejména u samostatných grafických karet (dGfx), aktualizovat definice/oblasti působnosti, a možnosti řešení spotřeby energie integrovaných displejů.
Při přezkumu se zvláště posoudí různé fáze životního cyklu, stejně jako to, zda lze stanovit a uplatňovat požadavky na ekodesign týkajících se dalších významných environmentálních aspektů, jako je hluk, efektivita využití materiálů, včetně požadavků na životnost, možnost demontáže, recyklovatelnost, normalizovaná rozhraní pro nabíječky, jakož i požadavky na informace o obsahu některých kritických surovin a minimální počet nabíjecích cyklů a záležitosti týkající se výměny baterií.
Článek 10
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Příloha II body 3 a 6.1 se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Příloha II body 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 a 7.3 se použijí ode dne 1. července 2014.
Příloha II body 1.2 a 1.4 se použijí ode dne 1. ledna 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. června 2013.
REGULAMENTUL (UE) NR. 617/2013 AL COMISIEI
din 26 iunie 2013
de punere în aplicare a Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de proiectare ecologică aplicabile computerelor și serverelor informatice
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (1), în special articolul 15 alineatul (1),
în urma consultării forumului consultativ menționat la articolul 18 din Directiva 2009/125/CE,
întrucât:
(1)
În temeiul Directivei 2009/125/CE, Comisia trebuie să stabilească cerințe în materie de proiectare ecologică pentru produsele cu impact energetic care reprezintă volume semnificative de vânzări și schimburi comerciale, care au un impact considerabil asupra mediului și care prezintă un potențial semnificativ de ameliorare, fără a antrena costuri excesive, a acestui impact.
(2)
Articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2009/125/CE prevede că, în conformitate cu procedura menționată la articolul 19 alineatul (3), precum și cu criteriile stabilite la articolul 15 și în urma consultării forumului consultativ, Comisia trebuie să introducă, după caz, o măsură de punere în aplicare pentru echipamentele de birou.
(3)
Comisia a efectuat un studiu pregătitor care a analizat aspectele tehnice, de mediu și economice ale computerelor. La studiu au luat parte părți interesate și implicate din Uniune și din țări terțe, iar rezultatele au fost făcute publice.
(4)
Studiul pregătitor a indicat că potențialul de rentabilizare a consumului de energie electrică al computerelor între 2011 și 2020 a fost estimat la aproximativ 93 TWh, ceea ce corespunde unei cantități de 43 Mt de emisii de CO2, iar în 2020, la 12,5-16,3 TWh, ceea ce corespunde unei cantități de 5,0-6,5 Mt de emisii de CO2. În consecință, computerele constituie un grup de produse pentru care trebuie stabilite cerințe în materie de proiectare ecologică.
(5)
Deoarece o mare parte din potențialul de economisire a energiei al terminalelor ușoare de birou, al stațiilor de lucru, al serverelor de mici dimensiuni și al serverelor informatice este legat de eficiența surselor lor interne de alimentare și întrucât specificațiile tehnice ale sursei interne de alimentare pentru aceste produse sunt similare cu cele ale computerelor de birou și ale computerelor integrate de birou, dispozițiile privind eficiența sursei interne de alimentare, incluse în prezentul regulament, trebuie să se aplice și celor enumerate anterior. Cu toate acestea, alte aspecte ale performanței de mediu a terminalelor ușoare de birou, a stațiilor de lucru, a stațiilor de lucru mobile, a serverelor de mici dimensiuni și a serverelor informatice ar putea face obiectul unei măsuri mai specifice de punere în aplicare a Directivei 2009/125/CE.
(6)
Ecranele au caracteristici distincte și trebuie, prin urmare, excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament. Cu toate acestea, având în vedere impactul lor semnificativ asupra mediului și potențialul lor semnificativ de îmbunătățire, ecranele ar putea face obiectul unei alte măsuri de punere în aplicare a Directivei 2009/125/CE și/sau a Directivei 2010/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (2).
(7)
Cerințele în materie de proiectare ecologică nu trebuie să aibă niciun impact negativ semnificativ asupra funcționalității produsului și nici asupra consumatorilor, în special în ceea ce privește caracterul accesibil al prețului produsului, costurile pe ciclu de viață și competitivitatea industriei. În plus, cerințele nu trebuie să impună producătorilor tehnologii brevetate, nici o sarcină administrativă excesivă și nici nu trebuie să afecteze sănătatea, siguranța și mediul.
(8)
Trebuie să se obțină îmbunătățiri ale eficienței energetice a computerelor prin aplicarea unor tehnologii existente nebrevetate și rentabile care pot reduce costurile totale combinate ale achiziționării și funcționării acestora.
(9)
Cerințele în materie de proiectare ecologică trebuie introduse treptat, pentru a acorda suficient timp producătorilor să reproiecteze produsele care intră sub incidența prezentului regulament. Calendarul trebuie stabilit astfel încât să se evite efectele negative asupra aprovizionării cu computere și să se țină seama de costurile pe care le suportă producătorii, în special întreprinderile mici și mijlocii, asigurându-se totodată realizarea în timp util a obiectivelor prezentului regulament.
(10)
Este prevăzută o revizuire a prezentului regulament după maximum trei ani și jumătate de la intrarea sa în vigoare.
(11)
Eficiența energetică a computerelor trebuie stabilită prin metode de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care țin seama de stadiul actual recunoscut al tehnologiei, inclusiv, dacă sunt disponibile, de standarde armonizate stabilite în conformitate cu legislația europeană de standardizare aplicabilă (3).
(12)
Întrucât cerințele în materie de proiectare ecologică pentru puterea absorbită în modurile standby și oprit ale echipamentelor electrice și electronice de uz casnic și ale celor de birou nu sunt pe deplin adecvate caracteristicilor computerelor, cerințele din Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 al Comisiei din 17 decembrie 2008 de punere în aplicare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele în materie de proiectare ecologică pentru puterea consumată în modul standby și oprit de echipamentele electrice și electronice de uz casnic și de birou (4) nu trebuie să se aplice computerelor. Prin urmare, trebuie stabilite cerințe specifice, în prezentul regulament, pentru gestionarea consumului de putere, precum și pentru consumul de putere în modurile de veghe și oprit, precum și pentru starea cu cel mai redus consum de putere ale computerelor, iar Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 trebuie modificat în consecință.
(13)
În ciuda excluderii computerelor din domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1275/2008, unele dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 278/2009 al Comisiei din 6 aprilie 2009 de punere în aplicare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele în materie de proiectare ecologică pentru puterea absorbită în regim fără sarcină și pentru randamentul mediu în regim activ al surselor externe de alimentare (5) se aplică surselor externe de alimentare introduse pe piață împreună cu computere.
(14)
În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2009/125/CE, prezentul regulament trebuie să specifice procedurile aplicabile de evaluare a conformității.
(15)
Pentru a facilita controalele de conformitate, trebuie să li se solicite producătorilor să furnizeze informațiile din documentația tehnică menționate în anexele IV și V la Directiva 2009/125/CE, în măsura în care acestea sunt relevante pentru cerințele stabilite în prezentul regulament.
(16)
Pentru a asigura o concurență loială, realizarea economiilor potențiale de energie electrică avute în vedere și comunicarea unor informații exacte cu privire la performanța energetică a produselor către consumatori, prezentul regulament trebuie să precizeze în mod clar că toleranțele prescrise pentru autoritățile naționale de supraveghere a pieței la efectuarea de teste fizice pentru a stabili dacă un anumit model al unui produs cu impact energetic este conform cu prezentul regulament nu trebuie folosite de producători ca o posibilitate de a declara o performanță mai favorabilă a modelului decât cea care poate fi justificată prin măsurătorile și calculele declarate în documentația tehnică a produsului.
(17)
Trebuie identificate criterii de referință pentru produsele cu înaltă eficiență energetică disponibile în prezent. Acest lucru va contribui la asigurarea unei largi disponibilități a informațiilor și a unui acces ușor la acestea, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, ceea ce va facilita și mai mult integrarea celor mai bune tehnologii de proiectare și dezvoltarea unor produse mai eficiente care să permită reducerea consumului energetic.
(18)
Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 19 alineatul (1) din Directiva 2009/125/CE,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiect și domeniu de aplicare
(1) Prezentul regulament stabilește cerințele în materie de proiectare ecologică pentru introducerea pe piață a computerelor și a serverelor informatice.
(2) Prezentul regulament se aplică următoarelor produse care pot fi alimentate direct de la rețeaua de curent alternativ (AC), inclusiv prin intermediul unor surse de alimentare interne sau externe:
(a)
computerele de birou;
(b)
computerele integrate de birou;
(c)
computerele de tip notebook (inclusiv tabletele electronice, computerele de tip slate și terminalele ușoare mobile);
(d)
terminalele ușoare de birou;
(e)
stațiile de lucru;
(f)
stațiile de lucru mobile;
(g)
serverele de mici dimensiuni;
(h)
serverele informatice.
(3) Prezentul regulament nu se aplică următoarelor grupe de produse:
(a)
sistem blade (cu lame) și componente;
(b)
servere monofuncționale;
(c)
servere multinod;
(d)
servere cu mai mult de patru socluri pentru procesoare;
(e)
console de jocuri;
(f)
stații de andocare.
Articolul 2
Definiții
Se aplică următoarele definiții:
1.
„computer” înseamnă un aparat care efectuează operațiuni logice și procesează date, poate utiliza dispozitive de intrare și poate afișa informații pe un ecran; de obicei, include o unitate centrală de procesare (Central Processing Unit - CPU) pentru efectuarea operațiunilor. Dacă nu există o CPU, atunci dispozitivul trebuie să funcționeze ca o poartă client către un server informatic care îndeplinește funcția unei unități de procesare informatice;
2.
„server informatic” înseamnă un produs informatic care furnizează servicii și gestionează resurse legate în rețea pentru dispozitive client precum computere de birou, computere de tip notebook, terminale ușoare de birou, telefoane care folosesc protocol internet (IP) sau alte servere informatice. Un server informatic este, de regulă, introdus pe piață pentru a fi utilizat în centre de date și în medii de birou/de afaceri. Un server informatic este accesat în primul rând prin conectare la rețea și nu prin dispozitive pentru utilizatori de introducere directă, precum tastatură sau mouse.
Un server informatic are următoarele caracteristici:
(a)
este conceput pentru a suporta sisteme de operare (SO) specifice serverelor informatice și/sau hipervizorilor și este destinat să execute aplicații de întreprindere instalate de utilizatori;
(b)
preia un cod de corectare a erorilor (ECC) și/sau o memorie cu tampon [incluzând configurațiile de module DIMM cu tampon (memorie duală inline) și pe cele de tip buffered on board (BOB)];
(c)
este introdus pe piață împreună cu una sau mai multe surse de alimentare în curent continuu sau alternativ;
(d)
toate procesoarele au acces la memoria de sistem partajată și sunt vizibile independent pentru un singur SO sau hipervizor;
3.
„sursă externă de alimentare” înseamnă un dispozitiv cu următoarele caracteristici:
(a)
este conceput pentru a realiza transformarea curentului alternativ de intrare din rețeaua de alimentare cu energie electrică în curent continuu sau alternativ de joasă tensiune;
(b)
are capacitatea de a realiza transformarea, în același timp, într-o singură tensiune de ieșire continuă sau alternativă;
(c)
este destinat utilizării împreună cu un dispozitiv separat care constituie consumatorul primar;
(d)
este inclus într-un compartiment fizic separat de dispozitivul care constituie consumatorul primar;
(e)
este conectat la dispozitivul care constituie consumatorul primar printr-o conexiune electrică de tip mamă-tată, un cablu, un cordon sau o altă formă de cablaj detașabil sau fix; și
(f)
puterea de ieșire înscrisă pe plăcuța indicatoare nu depășește 250 de wați;
4.
„sursă internă de alimentare” înseamnă o componentă concepută pentru a converti tensiunea de curent alternativ din rețea în tensiune (tensiuni) de curent continuu în scopul alimentării computerului sau a serverului informatic și are următoarele caracteristici:
(a)
se află în interiorul carcasei computerului sau a serverului informatic, dar este separată de placa de bază a computerului sau a serverului principal;
(b)
sursa de alimentare se conectează la rețea printr-un singur cablu, fără circuite intermediare între sursa de alimentare și rețeaua de energie electrică; și
(c)
toate conexiunile electrice de la sursa de alimentare la componentele computerului sau ale serverului informatic, cu excepția unei conexiuni în curent continuu la un ecran al unui computer de birou integrat, se află în interiorul carcasei computerului.
Convertizoarele curent continuu-curent continuu interne, utilizate pentru transformarea curentului continuu monotensiune provenit de la o sursă externă de alimentare în mai multe tensiuni care pot fi utilizate de un computer sau de un server informatic, nu sunt considerate surse interne de alimentare;
5.
„computer de birou” înseamnă un computer a cărui unitate centrală este destinată să rămână într-un loc fix, care nu este conceput pentru a fi portabil și care este conceput pentru a fi utilizat împreună cu un ecran extern și cu componente periferice externe, precum tastatură și mouse.
Următoarele categorii de computere de birou sunt definite în sensul prezentului regulament:
(a)
un computer de birou din „categoria A” înseamnă un computer de birou care nu corespunde definiției computerului de birou aparținând categoriei B, C sau D;
(b)
un computer de birou din „categoria B” înseamnă un computer de birou cu:
(i)
două nuclee fizice în interiorul CPU; și
(ii)
cel puțin doi gigaocteți (GB) de memorie de sistem;
(c)
un computer de birou din „categoria C” înseamnă un computer de birou cu:
(i)
trei sau mai multe nuclee fizice în interiorul CPU; și
(ii)
o configurație cu cel puțin una dintre următoarele două caracteristici:
-
cel puțin doi gigaocteți (GB) de memorie de sistem; și/sau
-
o placă grafică separată (dGfx);
(d)
un computer de birou din „categoria D” înseamnă un computer de birou cu:
(i)
cel puțin patru nuclee fizice în CPU; și
(ii)
o configurație cu cel puțin una dintre următoarele două caracteristici:
-
cel puțin patru gigaocteți (GB) de memorie de sistem; și/sau
-
o placă grafică separată (dGfx) care corespunde clasificării G3 (cu lățimea de bandă a zonei tampon a cadrelor mai mare de 128 de biți), G4, G5, G6 sau G7;
6.
„computer de birou integrat” înseamnă un computer în cadrul căruia computerul și ecranul său funcționează ca o singură unitate, alimentată cu curent alternativ printr-un singur cablu. Computerele de birou integrate se pot prezenta sub două forme: 1. un produs în cazul căruia ecranul și computerul sunt combinate fizic într-o singură unitate; sau 2. un produs în cazul căruia ecranul este separat de computer, dar este conectat la unitatea principală printr-un cordon de curent continuu. Un computer de birou integrat este destinat să fie amplasat într-un loc fix și nu este conceput pentru a fi portabil. Computerele de birou integrate nu sunt destinate în principal afișării și receptării de semnale audiovizuale.
Următoarele categorii de computere de birou integrate sunt definite în sensul prezentului regulament:
(a)
un computer de birou integrat din „categoria A” înseamnă un computer de birou integrat care nu corespunde definiției computerului de birou integrat aparținând categoriei B, C sau D;
(b)
un computer de birou integrat din „categoria B” înseamnă un computer de birou integrat cu:
(i)
două nuclee fizice în CPU; și
(ii)
cel puțin doi gigaocteți (GB) de memorie de sistem;
(c)
un computer de birou integrat din „categoria C” înseamnă un computer de birou integrat cu:
(i)
trei sau mai multe nuclee fizice în CPU; și
(ii)
o configurație cu cel puțin una dintre următoarele două caracteristici:
-
cel puțin doi gigaocteți (GB) de memorie de sistem; și/sau
-
o placă grafică separată (dGfx);
(d)
un computer de birou integrat din „categoria D” înseamnă un computer de birou integrat cu:
(i)
cel puțin patru nuclee fizice în CPU; și
(ii)
o configurație cu cel puțin una dintre următoarele două caracteristici:
-
cel puțin patru gigaocteți (GB) de memorie de sistem; și/sau
-
o placă grafică separată (dGfx) care corespunde clasificării G3 (cu lățimea de bandă a zonei tampon a cadrelor mai mare de 128 de biți), G4, G5, G6 sau G7;
7.
„computer de tip notebook” înseamnă un computer conceput special pentru a fi portabil și pentru a putea funcționa perioade îndelungate cu sau fără o conexiune directă la o sursă de curent alternativ. Computerele de tip notebook utilizează un ecran integrat, cu o dimensiune a diagonalei vizibile a ecranului de cel puțin 22,86 cm (9 inchi), și pot funcționa pe baza unei baterii integrate sau a altei surse portabile de alimentare.
Computerele de tip notebook includ de asemenea următoarele subtipuri:
(a)
„computerul de tip tabletă” înseamnă un produs care este un tip de computer notebook ce include atât un ecran tactil atașat, cât și o tastatură fizică atașată;
(b)
„computerul de tip slate” înseamnă un tip de computer notebook care include un ecran tactil integrat, dar nu are o tastatură fizică atașată permanent;
(c)
„terminal ușor mobil” înseamnă un tip de computer notebook care depinde de o conexiune la resurse informatice aflate la distanță (de exemplu, server informatic, stație de lucru la distanță) pentru a beneficia de funcționalități de bază și care nu include mijloace de stocare cu piese rotative care să facă parte integrantă din produs.
Următoarele categorii de computere de tip notebook sunt definite în sensul prezentului regulament:
(a)
un computer de tip notebook din „categoria A” înseamnă un computer de tip notebook care nu corespunde definiției computerului de tip notebook din categoria B sau C;
(b)
un computer de tip notebook din „categoria B” înseamnă un computer de tip notebook cu cel puțin o placă grafică separată (dGfx);
(c)
un computer de tip notebook din „categoria C” înseamnă un computer de tip notebook cu cel puțin următoarele caracteristici:
(a)
minimum două nuclee fizice în CPU;
(b)
cel puțin doi gigaocteți (GB) de memorie de sistem; și
(c)
o placă grafică separată (dGfx) care corespunde clasificării G3 (cu lățimea de bandă a zonei tampon a cadrelor mai mare de 128 de biți), G4, G5, G6 sau G7.
Produsele care altfel ar corespunde definiției computerului de tip notebook, dar care au un consum de putere în starea inactivă mai mic de 6 W nu sunt considerate computere de tip notebook în sensul prezentului regulament;
8.
„terminal ușor de birou” înseamnă un computer care depinde de o conexiune la resurse informatice aflate la distanță (de exemplu, server informatic, stație de lucru la distanță) pentru a beneficia de funcționalități de bază și care nu include mijloace de stocare cu piese rotative care să facă parte integrantă din produs. Unitatea centrală a unui terminal ușor de birou trebuie să fie destinată utilizării într-un loc fix (de exemplu, pe un birou), și nu pentru a fi portabilă. Terminalele ușoare de birou pot transmite informații fie unui ecran extern, fie, dacă este inclus în produs, unui ecran intern;
9.
„stație de lucru” înseamnă un computer de înaltă performanță, cu un singur utilizator, folosit în principal pentru realizarea de grafică, pentru proiectarea asistată de computer, pentru dezvoltarea de softuri și pentru aplicații financiare și științifice, precum și alte sarcini care necesită o putere de calcul informatic importantă, având următoarele caracteristici:
(a)
are un timp mediu de bună funcționare (mean time between failures - MTBF) de cel puțin 15 000 de ore;
(b)
are un cod de corectare a erorilor (ECC) și/sau o memorie cu tampon;
(c)
prezintă trei dintre următoarele cinci caracteristici:
1.
are o alimentare separată pentru dispozitive grafice de mare performanță [precum o sursă de alimentare separată de 12 V pentru componentele periferice conectate prin interfața (PCI)-E de 6 pini];
2.
sistemul său este conceput pentru PCI-E mai mare de x4 pe placa de bază, care sunt în plus față de slotul sau sloturile grafic(e) și/sau de suportul pentru PCI-X;
3.
nu suportă dispozitive grafice cu acces uniform la memorie (UMA);
4.
include cel puțin cinci sloturi PCI, PCI-E sau PCI-X;
5.
poate suporta un sistem cu procesoare multiple care poate gestiona două sau mai multe procesoare [este prevăzut cu prize (sockets) separate fizic pentru procesoare, respectiv fără un suport de procesor unic multinucleu];
10.
„stație de lucru mobilă” înseamnă un computer de înaltă performanță, cu un singur utilizator, folosit în principal pentru realizarea de grafică, pentru proiectarea asistată de computer, pentru dezvoltarea de softuri și pentru aplicații financiare și științifice, precum și alte sarcini care necesită o putere de calcul informatic importantă, cu excepția jocurilor, conceput special pentru a fi portabil și pentru a putea funcționa perioade îndelungate cu sau fără o conexiune directă la o sursă de curent alternativ. Stațiile de lucru mobile folosesc un ecran integrat și pot funcționa pe baza unei baterii integrate sau a altei surse portabile de alimentare. Majoritatea stațiilor de lucru mobile folosesc o sursă de alimentare externă și cele mai multe au o tastatură și un dispozitiv de indicare integrate.
O stație de lucru mobilă are următoarele caracteristici:
(a)
are un timp mediu de bună funcționare (mean time between failures - MTBF) de cel puțin 13 000 de ore;
(b)
are cel puțin o placă grafică separată (dGfx) care corespunde clasificării G3 (cu lățimea de bandă a zonei tampon a cadrelor mai mare de 128 de biți), G4, G5, G6 sau G7;
(c)
permite includerea a cel puțin trei dispozitive de stocare interne;
(d)
acceptă cel puțin 32 GB de memorie de sistem;
11.
„server de mici dimensiuni” înseamnă un tip de computer care utilizează, de obicei, componente de computer de birou sub forma unui computer de birou, dar care este conceput, în principal, pentru a servi ca gazdă pentru stocarea de date ale altor computere și pentru a îndeplini funcții precum furnizarea de servicii de infrastructură de rețea și stocarea de date/fișiere media, și care are următoarele caracteristici:
(a)
este proiectat sub forma unui piedestal, a unui turn sau sub o altă formă similară cu cea care se utilizează pentru computerele de birou, astfel încât toate elementele necesare procesării și stocării datelor, precum și interfețele de rețea să fie cuprinse într-o singură carcasă;
(b)
este conceput pentru a funcționa 24 de ore pe zi, 7 zile pe săptămână;
(c)
este conceput, în principal, pentru a funcționa într-un mediu cu utilizatori multipli simultani, deservind mai mulți utilizatori prin intermediul unor unități client legate la rețea;
(d)
dacă este introdus pe piață cu un sistem de operare, sistemul de operare este conceput pentru aplicații destinate serverelor domiciliu sau serverelor cu performanțe scăzute;
(e)
nu este introdus pe piață cu o placă grafică separată (dGfx) care corespunde oricărei clasificări diferite de G1;
12.
„sistem blade și componente” înseamnă un sistem alcătuit dintr-o carcasă („carcasă cu lame”) în care sunt introduse diferite medii de stocare și servere de tip lamă. Carcasa furnizează resurse partajate de care depind serverele și stocarea. Sistemele cu lame sunt concepute ca soluție modulară pentru a combina mai multe servere informatice sau unități de stocare într-o singură carcasă, astfel încât tehnicienii să poată să adauge sau să înlocuiască ușor (schimbare în timpul funcționării - hot-swap) lamele (de exemplu, serverele cu lame) pe loc;
13.
„server monofuncțional” înseamnă un server informatic combinat cu un sistem de operare preinstalat și cu un software aplicativ utilizat pentru a îndeplini o funcție specifică sau un set de funcții strâns asociate. Un server monofuncțional furnizează servicii prin intermediul uneia sau al mai multor rețele și este de obicei gestionat printr-o interfață web sau printr-o interfață cu linia de comandă. Configurațiile hardware și software ale serverelor monofuncționale sunt adaptate de un vânzător pentru a îndeplini o sarcină specifică, inclusiv de rețea sau de stocare, și nu sunt destinate să execute aplicații software furnizate de utilizatori;
14.
„server multinod” înseamnă un sistem alcătuit dintr-o carcasă în care sunt introduse două sau mai multe servere informatice independente (sau noduri) care au una sau mai multe surse de alimentare comune. Puterea combinată pentru toate nodurile este distribuită prin sursa (sursele) de alimentare comună (comune). Un server multinod este proiectat și construit ca o singură unitate și nu este conceput pentru a fi schimbat în timpul funcționării;
15.
„server cu două noduri” înseamnă o configurație curentă de server multinod alcătuită din două servere nod;
16.
„server cu mai mult de patru socluri de procesoare” înseamnă un server informatic care conține mai mult de patru interfețe proiectate pentru instalarea unui procesor;
17.
„consolă de jocuri” înseamnă un dispozitiv autonom alimentat de la rețea conceput cu funcția principală de a permite utilizarea de jocuri video. O consolă de jocuri este de obicei concepută pentru a afișa informațiile pe un ecran extern constituind principalul dispozitiv de afișare a jocului. Consolele de jocuri includ, de regulă, o CPU, memorie de sistem și o unitate (unități) de procesare grafică (GPU) și pot conține unități de hard disk sau alte opțiuni de stocare internă și unități optice. Consolele de jocuri utilizează, de obicei, manete sau alte dispozitive de control interactive ca dispozitiv principal de intrare mai degrabă decât o tastatură externă sau un mouse. Consolele de jocuri nu includ, de regulă, sisteme de operare clasice destinate computerelor personale, dar folosesc în schimb sisteme de operare speciale pentru console. Consolele de jocuri mobile cu ecran integrat ca ecran principal pentru jocuri, care funcționează mai degrabă pe baza unei baterii integrate sau a altei surse portabile de alimentare decât prin intermediul unei conexiuni directe la o sursă de alimentare cu curent alternativ, sunt considerate a fi un tip de consolă de jocuri;
18.
„stație de andocare” înseamnă un produs separat, conceput pentru a fi conectat la un computer în scopul de a îndeplini funcții precum extinderea conectivității sau consolidarea conexiunilor la dispozitive periferice. Stațiile de andocare pot, de asemenea, facilita încărcarea bateriilor interne ale computerului conectat;
19.
„unitate centrală de procesare (CPU)” înseamnă o componentă din computer care controlează interpretarea și executarea instrucțiunilor. CPU pot conține unul sau mai multe procesoare fizice cunoscut sub numele de „nuclee de execuție”. Un nucleu de execuție înseamnă un procesor care este prezent în mod fizic. Procesoarele suplimentare „virtuale” sau „logice” derivate din unul sau mai multe nuclee de execuție nu sunt nuclee fizice. Mai mult de un nucleu de execuție poate fi inclus într-un pachet procesor care ocupă un singur soclu fizic în CPU. Numărul total de nuclee de execuție din CPU reprezintă suma nucleelor de execuție furnizate de dispozitivele conectate la toate soclurile fizice din CPU;
20.
„placă grafică separată” (dGfx) înseamnă o componentă internă separată care conține una sau mai multe unități de procesare grafică (GPU) cu interfață de control al memoriei locale și cu memorie grafică locală specifică și care se încadrează în una dintre următoarele categorii:
(a)
G1 (FB_BW ≤ 16);
(b)
G2 (16 FB_BW ≤ 32);
(c)
G3 (32 FB_BW ≤ 64);
(d)
G4 (64 FB_BW ≤ 96);
(e)
G5 (96 FB_BW ≤ 128);
(f)
G6 [FB_BW 128 (cu lățimea de bandă a zonei tampon a cadrelor 192 de biți)];
(g)
G7 [FB_BW 128 (cu lățimea de bandă a zonei tampon a cadrelor ≥ 192 de biți)].
„Lățimea de bandă a zonei tampon a cadrelor” (FB _BW) înseamnă cantitatea de date procesate pe secundă de toate GPU pe o dGfx, calculată după următoarea formulă:
,
unde:
(a)
lățimea de bandă a zonei tampon a cadrelor este exprimată în gigaocteți/secundă (GB/s);
(b)
debitul datelor este frecvența efectivă a datelor memoriei în MHz;
(c)
lățimea de bandă a zonei tampon a cadrelor este dimensiunea datelor zonei tampon a cadrelor memoriei, exprimată în biți (b);
(d)
„8” transformă calculul în octeți;
(e)
împărțirea la 1 000 transformă megaocteții în gigaocteți;
21.
„stocare internă” înseamnă o componentă aflată în interiorul computerului care asigură stocarea nevolatilă a datelor;
22.
„tip de produs” înseamnă un computer de birou, un computer de birou integrat, un computer de tip notebook, un terminal ușor de birou, o stație de lucru, o stație de lucru mobilă, un server de mici dimensiuni, un server informatic, un sistem cu lame și componente, un server multinod, un server monofuncțional, o consolă de jocuri, o stație de andocare, o sursă internă de alimentare sau o sursă externă de alimentare;
23.
„modul de veghe al ecranului” înseamnă modul în care intră produsul de afișaj după ce primește un semnal de la un dispozitiv conectat sau de la un stimul intern (precum un cronometru sau un senzor de prezență). Produsul de afișaj poate intra în acest mod și datorită unui semnal produs în urma unei instrucțiuni a utilizatorului. Produsul trebuie să se reactiveze la primirea unui semnal din partea unui dispozitiv conectat, a unei rețele, a unei telecomenzi și/sau a unui stimul intern. Când produsul se află în acest mod, nu produce o imagine vizibilă, excepție făcând eventual funcțiile orientate către utilizatori sau de protecție precum informațiile despre produs sau afișaje ale stării ori funcțiile bazate pe senzori.
În sensul anexelor, sunt incluse definiții suplimentare în anexa I.
Articolul 3
Cerințe în materie de proiectare ecologică
Cerințele în materie de proiectare ecologică pentru computere și servere informatice sunt stabilite în anexa II.
Conformitatea computerelor și a serverelor informatice cu cerințele aplicabile în materie de proiectare ecologică se măsoară în conformitate cu metodele prevăzute în anexa III.
Articolul 4
Modificare a Regulamentului (CE) nr. 1275/2008
Punctul 2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 se înlocuiește cu următorul text:
„2.
Echipamentele de tehnologia informației destinate în principal utilizării în mediul casnic, dar excluzând computerele de birou, computerele de birou integrate și computerele de tip notebook definite în Regulamentul (UE) nr. 617/2013 al Comisiei (6)
Articolul 5
Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 278/2009
La articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 278/2009, litera (g) se înlocuiește cu următorul text:
„(g)
este destinat utilizării în cazul echipamentelor electrice și electronice de uz casnic și al echipamentelor de birou conform celor menționate la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 sau al computerelor astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 617/2013 al Comisiei (7).
Articolul 6
Evaluarea conformității
Procedura de evaluare a conformității menționată la articolul 8 din Directiva 2009/125/CE este sistemul de control intern al proiectării prevăzut în anexa IV la directiva respectivă sau sistemul de management pentru evaluarea conformității prevăzut în anexa V la aceeași directivă.
Articolul 7
Supravegherea pieței și procedura de verificare
Supravegherea pieței se efectuează în conformitate cu normele prevăzute în Directiva 2009/125/CE.
Verificarea conformității computerelor și a serverelor informatice cu cerințele aplicabile în materie de proiectare ecologică se efectuează în conformitate cu procedura de verificare prevăzută la punctul 2 din anexa III la prezentul regulament.
Articolul 8
Criterii de referință orientative
Criteriile de referință orientative pentru cele mai performante produse și tehnologii disponibile pe piață la momentul intrării în vigoare a prezentului regulament sunt identificate în anexa IV.
Articolul 9
Revizuire
Comisia revizuiește, în lumina progreselor tehnologice, prezentul regulament în termen de maximum trei ani și jumătate de la intrarea sa în vigoare și prezintă rezultatele acestei revizuiri Forumului consultativ privind proiectarea ecologică.
În lumina progreselor tehnologice rapide, această revizuire ia în considerare evoluția programului Energy Star și posibilitățile de a înăspri cerințele în materie de proiectare ecologică, în scopul de a reduce în mod semnificativ sau de a elimina cotele de consum de energie, în special pentru plăcile grafice separate (dGfx), de a actualiza definițiile/domeniul de aplicare, precum și potențialul de a aborda problema consumului de energie al ecranelor integrate.
De asemenea, revizuirea trebuie să țină seama în mod special de diferitele faze ale ciclului de viață, de fezabilitatea instituirii și aplicării cerințelor în materie de proiectare ecologică în privința altor aspecte de mediu semnificative precum zgomotul, eficiența folosirii materialelor, inclusiv a cerințelor privind durabilitatea, posibilitatea de dezmembrare, reciclabilitatea, interfețele standardizate pentru încărcătoare, precum și a cerințelor în materie de informare cu privire la conținutul anumitor materii prime critice și la numărul minim de cicluri de încărcare, precum și la aspecte legate de înlocuirea bateriilor.
Articolul 10
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Punctele 3 și 6.1 din anexa II se aplică de la data intrării în vigoare a regulamentului.
Punctele 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 și 7.3 din anexa II se aplică de la 1 iulie 2014.
Punctele 1.2 și 1.4 din anexa II se aplică începând cu 1 ianuarie 2016.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 iunie 2013.