PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/309
ze dne 26. února 2015,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1195/2014 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka.
(2)
Na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii, zahájila Komise šetření prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) (3). Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zmíněné oznámení předmětem opravy, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie dne 4. září 2014 (dále jen „oprava“) (4).
2. Období šetření a posuzované období
(3)
Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní vyrovnávací clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Egejské sdružení vývozců (dále jen „sdružení AEA“) požádalo o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních (dále jen „úředník pro slyšení“). Slyšení se uskutečnilo dne 26. listopadu 2014. Během uvedeného slyšení se projednávala údajná změna definice výrobku prostřednictvím opravy, začlenění uzeného pstruha duhového do definice výrobku a výpočet reprezentativnosti. Druhé setkání s úředníkem pro slyšení se konalo dne 8. ledna 2015. Kromě otázek projednávaných na slyšení dne 26. listopadu 2014 se diskutovalo o metodice použité pro analýzu újmy a o navrhovaném přístupu ve věci závazků.
(6)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(7)
Všem stranám Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruha duhového pocházejícího z Turecka a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(8)
Připomínky předložené stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
4. Odběr vzorků
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací se sdružení AEA vyjádřilo k opravě oznámení o zahájení řízení uvedené v 2. bodě odůvodnění a tvrdilo, že prostřednictvím uvedené opravy rozšířila Komise definici výrobku. Kvůli tomuto údajnému rozšíření definice výrobku nebylo možné vyloučit, že někteří turečtí vývozci se při zahájení řízení nepřihlásili a nevyplnili formulář pro výběr vzorku. Výběr vzorku vyvážejících výrobců tedy již nemusí být reprezentativní. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 18 skupin vyvážejících výrobců v Turecku. Celkový deklarovaný objem vývozu do Unie uskutečněného těmito společnostmi v roce 2013 představoval veškerý vývoz z Turecka do Unie, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie. Na tento vzorek připadá 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie. Vzorek je tedy reprezentativní a tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla zamítnuta.
(11)
Jelikož k výběru vzorku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 9. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Individuální zjišťování
(12)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
(13)
Komise tyto žádosti odmítla, jelikož počet vyvážejících výrobců je tak velký, že individuální zjišťování by představovalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Po poskytnutí prozatímních informací, jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise rozšířila v rámci šetření definici výrobku prostřednictvím opravy, což je údajně potvrzeno v čl. 1 odst. 1 prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že toto rozšíření definice výrobku bylo protiprávní. Kromě toho tato strana tvrdila, že zúčastněné strany měly být ohledně tohoto údajného rozšíření definice výrobku konzultovány. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(16)
Jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato oprava neměla vliv na rozsah definice, ale byla čistě redakční. Definice výrobku tedy již od začátku zahrnovala porce pstruha duhového ve všech různých obchodních úpravách. Během šetření vyšlo najevo, že popis různých úprav v rámci definice výrobku byl nejednoznačný a že existovaly určité nesrovnalosti mezi různými jazykovými verzemi zveřejněnými v Úředním věstníku Evropské unie, které vyžadovaly objasnění. Například doslovný výklad definice výrobku měl zahrnovat skutečnost, že živé ryby byly vykuchány. Vyšlo však najevo, že všechny zúčastněné strany, které byly požádány, aby vyplnily příslušné dotazníky, uváděly všechny typy výrobku i přes tuto administrativní chybu, a proto se dospělo k závěru, že obecně všichni pochopili, že do definice výrobku byly již při zahájení současného šetření zahrnuty všechny typy. Zúčastněné strany byly informovány ihned po zveřejnění opravy e-mailem, ale žádná z nich nepředložila žádné připomínky ani netvrdila, že bylo porušeno její právo na obhajobu. Během šetření také vyvážející výrobci uváděli Komisi výrobky ve veškerých vyráběných úpravách, na něž se vztahuje definice výrobku. Tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(17)
Dvě zúčastněné strany zopakovaly, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Zpochybnily závěr Komise v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který uvádí, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ -, na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, a znovu odkazovaly na dvě předcházející antidumpingová šetření týkající se jiných rybích produktů (velkých duhových pstruhů a lososů), jež byla dokončena v letech 2004 (5) a 2005 (6) a v nichž uzené výrobky do definice výrobku zahrnuty nebyly. Tyto strany uvedly informace o účincích uzení, které údajně mění výše uvedené vlastnosti. Kromě toho zopakovaly, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav výrobku se podstatně liší a že výrobní postup uzeného filé zahrnuje značné náklady na uzení.
(18)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA tvrdilo, že Komise neobjasnila, jaké jsou základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti uzeného a neuzeného pstruha, které byly shledány podobnými. Sdružení AEA dále tvrdilo, že poskytlo důkazy prokazující, že uzený pstruh má například odlišnou chemickou strukturu, odlišné organoleptické vlastnosti a odlišnou výživovou hodnotu než neuzený pstruh.
(19)
Bez ohledu na účinky uzení se Komise domnívá, že nejdůležitější základní vlastnosti popsané v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají podobné a že uzení neodůvodňuje vyloučení uzených výrobků z definice výrobku. V rozporu s tím, co tvrdilo sdružení AEA, si výrobek, kterým je pstruh v různých úpravách určený k lidské spotřebě, uchovává své vlastnosti a své základní chemické a výživové charakteristiky i v uzeném stavu. Informace o účincích uzení, jež strany předložily, neposkytly důkaz o tom, že by se výše uvedené základní charakteristiky v procesu uzení zásadně změnily. Tato otázka byla projednávána rovněž během slyšení u úředníka pro slyšení zmíněných v 5. bodě odůvodnění. Kromě toho jsou všechny kategorie dotčeného výrobku, včetně uzeného pstruha, zahrnuty v kapitole 3 kombinované nomenklatury (7) a jsou jasně odděleny od přípravků z ryb, na něž se vztahuje kapitola 16 téže nomenklatury. Pokud jde o odlišnou strukturu nákladů, dotčené strany své tvrzení nijak konkrétněji nedoložily. Kromě toho, jak je již uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav je ve skutečnosti podobná. U každé úpravy byly hlavní nákladovou složkou (představující více než 50 % celkových nákladů) náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Nicméně, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byl proveden výpočet cenového podbízení srovnáním cen podle typu výrobku. Kromě toho, jak je již vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrzení v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(20)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA a turecká vláda zopakovaly, že zahrnutí uzeného pstruha do definice výrobku ve stávajícím šetření je v rozporu s předchozí praxí a že Komise dostatečně nevysvětlila údajný odklon od své předchozí praxe.
(21)
Jak již bylo vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Jelikož uzené výrobky nebyly během uvedených předchozích šetření předmětem stížností, Komise skutečně nezjišťovala, zda mohly být zahrnuty do působnosti šetření v hypotetickém případě, že by byly uvedeny v podnětu. Proto je tvrzení, že se současné šetření odchyluje od předchozí praxe, nesprávné, a tudíž bylo zamítnuto.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se 24. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Státní podpora investic do akvakultury
(23)
Jelikož ohledně státní podpory investic do akvakultury nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 38. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Přímé a nepřímé dotace poskytované producentům pstruhů
(24)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku a turecká vláda zpochybnili metodiku Komise pro výpočet průměrné výše nepřímé subvence, jelikož byli zohledněni pouze producenti pstruhů, kteří dostávají přímé platby. Požadovali, aby Komise použila číselné údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod zveřejněné tureckým statistickým úřadem (8) v září 2014. Po poskytnutí konečných informací obě strany své tvrzení zopakovaly. Komise se domnívá, že předložené údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod v Turecku během období šetření, přestože byly předloženy až po inspekcích na místě, jsou spolehlivé, a proto toto tvrzení přijala.
(25)
V důsledku toho byla průměrná výše nepřímé subvence vypočtená s ohledem nákupy dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, změněna z 0,60 TL na 0,51 TL/kg na základě „ekvivalentu celé ryby“, a sice podle následujícího výpočtu:
-
celková celostátní subvence poskytnutá podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník,
-
minus výše přímé dotace obdržené vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS),
-
minus poplatek ve výši 0,2 % převedených na odborové svazy jakožto právní předpoklad pro obdržení přímé dotace.
Tato částka pak byla vydělena celkovou produkcí pstruha z vnitrozemských vod bez produkce pstruha vyvážejících výrobců zařazených do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS) podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník.
(26)
Průměrná výše subvence na kg vypočtená na základě „ekvivalentu celé ryby“ u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tedy byla založena na výši přímé subvence obdržené za činnost v oblasti chovu a na průměrné výši subvence poskytované tureckou vládou, tj. 0,51 TL na kg, vypočteno na základě „ekvivalentu celé ryby“, s ohledem na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pokud existují. Celková výhoda pak byla vyjádřena jako procentní podíl z hodnoty CIF.
(27)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku navrhl mírně upravenou metodu výpočtu, pokud jde o výši subvence u nakoupených surovin od jiného vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku. Komise tento návrh přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže v 33. bodě odůvodnění.
(28)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že Komise napadla částku přímé subvence, která jim byla vyplacena, ale nikoli skutečnou výhodu. Obdržené částky však údajně představovaly zdanitelný příjem. Proto by od celkové výše obdržené přímé subvence měla být odečtena použitelná daň z příjmu právnických osob, která v Turecku činí 20 %. Z čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení údajně vyplývá, že „poplatky za podání žádosti nebo jiné náklady, které byly nezbytně vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána“ by měly být odečteny z výše subvence. Vyvážející výrobci se domnívají, že platba použitelné daně z příjmu právnických osob je předpokladem pro získání finančních prostředků, které jim byly vyplaceny, a proto by měla být považována za „jiné náklady“, které byly vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána.
(29)
Toto tvrzení Komise zamítla. V základním nařízení neexistuje žádný právní základ, který by navrhovanou metodiku podporoval. Daně nelze považovat za náklady podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení. Platba daně z příjmu právnických osob je podle tureckého zákona o daních povinností, která se použije na všechny společnosti bez ohledu na to, zda dostávají subvence, či nikoli. V rozporu s tím, co se domnívají vyvážející výrobci, není předpokladem pro získání finančních prostředků platba daní z příjmu právnických osob, ale skutečný chov pro účely produkce dotčeného výrobku.
(30)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že jelikož museli na výplatu subvencí dlouhou dobu čekat, vznikly jim mezitím značné finanční náklady. Proto očekávají, že Komise provede úpravy u obdržené částky výhody směrem dolů, aby tyto finanční náklady zohlednila. V tomto ohledu odkazují vyvážející výrobci zařazení do vzorku na 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž Komise určila výhodu na základě osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH) u nakoupených strojů a vybavení a kvantifikovala tuto výhodu jako „úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena“.
(31)
Toto tvrzení je neopodstatněné. Ve skutečnosti musí odpovědné správní subjekty zavést nezbytné postupy a mechanismy dohledu, aby mohly řídit tak rozsáhlý subvenční režim. Proto je normální, že u takového režimu, v jehož rámci je oprávněno velké množství chovatelů v odvětví akvakultury v Turecku, může trvat určitou dobu, než budou subvence poskytnuty. Činit paralelu s 42. bodem prozatímního nařízení je zavádějící. Výhoda v oblasti DPH, která je v něm popsána, představuje subvenční režim zamýšlený tureckou vládou, zatímco možné finanční náklady jsou přidruženými náklady, které obvykle vznikají a jejichž náhradu turecká vláda nezamýšlí.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se přímých a nepřímých subvencí, potvrzuje se 50. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí přímých a nepřímých subvencí tato:
Přímé a nepřímé subvence
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencované půjčky
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku uvedl, že Komise považovala určitou půjčku za napadnutelnou subvenci, i když byla určena na investici, jež se netýkala dotčeného výrobku.
(35)
Toto tvrzení Komise odmítla. V průběhu šetření bylo zjištěno, že tento vyvážející producent pstruha duhového získal takovou půjčku, která je napadnutelná, jelikož je specifická pro odvětví akvakultury. Dospělo se k závěru, že je nepodstatné, že uvedený režim není specifický pro právnickou osobu produkující výrobek, který je předmětem šetření, protože tento program je specifický jako takový a jeho výhody lze spojovat s výrobou dotčeného výrobku. To je případ posledně jmenované skutečnosti, protože subvencovaná půjčka snížila celkové finanční náklady výrobce, což rovněž prospívá dotčenému výrobku. Nebyl předložen žádný důkaz o tom, že je řízení finančních zdrojů dotčenými vyvážejícími výrobci uskutečňováno takovým způsobem, aby celkové finanční náklady společnosti nebyly ovlivněny poskytnutím půjčky.
(36)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedl jiný vyvážející výrobce zařazený do vzorku, že Komise nerozdělila správně výhodu subvencované půjčky mezi dvě různé právnické osoby v téže skupině, jelikož dotčený výrobek vyrábí pouze jedna právnická osoba.
(37)
Komise toto tvrzení přijala a rozdělila výhodu na základě obratu jednotlivých právnických osob. Výhoda připadající na dotčený výrobek je prakticky nulová, a proto by neměla být v celkové výši subvencování zohledněna.
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací, pokud jde o půjčky, jež byly napadnuty, zpochybnil jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku výpočet poměru obratu, který použila Komise při rozdělování výhody na vývoz dotčeného výrobku do Unie. Tvrdil, že pro účely výpočtu poměru obratu ke stanovení částky subvencovaných půjček by měl být prodej dotčeného výrobku na vývoz vydělen celkovým obratem společnosti, včetně prodeje pstruha a jiných produktů jak na domácím trhu, tak na vývoz do EU.
(39)
Komise toto tvrzení přijala. Nicméně navzdory této nové metodice zůstala rozpětí subvencovaných půjček stejná.
(40)
Jelikož k subvencovaným půjčkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 65. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(41)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí subvencovaných půjček tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Özpekler
0,3 %
4. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
(42)
Jelikož k zemědělskému pojišťovacímu poolu a zvýhodněným sazbám pojistného nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 82. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dotace na poradenské služby
(43)
Jelikož k dotacím na poradenské služby nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(44)
Jelikož k dotacím na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Výpočet celkového subvenčního rozpětí
(45)
Po poskytnutí prozatímních informací upozornily dvě společnosti zařazené do vzorku na administrativní chybu při zaokrouhlování ve výpočtu celkového subvenčního rozpětí. Komise toto tvrzení přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže.
(46)
Jelikož k metodice výpočtu celkového subvenčního rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika uvedená v 93. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran jsou konečná subvenční rozpětí použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením tato:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Vážený průměr vzorku
7,6 %
Celostátní subvenční rozpětí
9,5 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, z údajů o celkové výrobě v Unii. Tvrdili, že odvětví zpracování ryb v Unii bylo proto de facto z šetření vyloučeno.
(49)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a domnívá se, že Komise měla provést buď i) integrovanou analýzu na základě celkové kombinované produkce chovatelů a zpracovatelů v Unii, nebo ii) dvoustupňovou analýzu na základě počáteční segmentované analýzy újmy segmentu chovatelů na jedné straně a segmentu zpracovatelů na straně druhé s následným začleněním do analýzy celého odvětví. Tato strana tvrdila, že posledně jmenovaná možnost by byla v souladu s judikaturou WTO ve věci ES - Losos (9), jakož i s předchozí praxí Komise (10). Tato strana však neposkytla žádný odhad ohledně toho, jaké účinky by tyto případné alternativní metodiky měly na analýzu újmy. Kromě toho tatáž zúčastněná strana tvrdila, že tato metodika je v rozporu se skutečností, že dovoz určený k dalšímu zpracování je zahrnut jak do objemu dovozu, tak do výroby v Unii.
(50)
Po poskytnutí konečných informací i turecká vláda vznesla argument, že údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, by měly být zahrnuty do celkové výroby v Unii.
(51)
Kromě toho turecká vláda tvrdila, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je jiný než objem výroby použitý pro analýzu reprezentativnosti, což tedy mohlo vést k nesprávným výsledkům. Turecká vláda rovněž zopakovala své připomínky týkající se údajných nedostatků analýzy reprezentativnosti.
(52)
Stávající šetření zahrnovalo všechny výrobce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé v Unii. Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii zahrnoval různé kroky a typy výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a byl považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Výše uvedené tvrzení, že odvětví zpracování ryb bylo de facto z analýzy vyloučeno, je proto nesprávné a bylo odmítnuto.
(53)
Kromě toho nebyly k dispozici žádné údaje, které by umožnily Komisi provést segmentovanou analýzu různých kroků a typů produkce. Kromě toho, jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, a proto nebylo možné, aby Komise shromáždila údaje pro jednotlivé segmenty. Navrhovaná segmentovaná analýza tedy nebyla v tomto případě možná.
(54)
Kromě toho byl dovoz určený k dalšímu zpracování zahrnut do údajů o výrobě proto, aby se získal co nejlepší odhad objemu výroby. V každém případě dovoz dotčeného výrobku (kromě uzených pstruhů) určeného k dalšímu zpracování představoval méně než 3 % celkové výroby v Unii vypočtené podle této metodiky, a alternativní metodika spočívající ve vyloučení tohoto dovozu z údajů o výrobě v Unii by proto neměla žádný významný dopad na tento ukazatel újmy.
(55)
Odlišný objem výroby vypočtený pro účely analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy odráží skutečnost, že během šetření byly získány přesnější informace, zatímco analýza reprezentativnosti byla založena na obezřetném posouzení důkazů prima facie dostupných v době provádění analýzy reprezentativnosti. Komise rovněž reagovala na konkrétní otázky turecké vlády ohledně analýzy reprezentativnosti prostřednictvím zveřejnění individuálníchinformací poskytnutých dne 18. prosince 2014 a během slyšení u úředníka pro slyšení dne 8. ledna 2015. Argument, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je potenciálně nesprávný z důvodu rozdílných zdrojů u analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy, byl proto zamítnut.
(56)
Jak je vysvětleno ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem výroby byl založen na údajích od Svazu evropských producentů v akvakultuře (FEAP), které se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Část dovozu určená k dalšímu zpracování byla připočtena k objemu produkce živých ryb v Unii, a to na základě informací shromážděných a ověřených během tohoto šetření. Jelikož objem výroby se vypočítává na základě „ekvivalentu celé ryby“, není žádný rozdíl v tom, zda se počítá z první formy prodeje, tedy „živé ryby“, nebo z poslední možné formy prodeje, tedy „zpracované ryby“. Kdyby tedy byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení. I přes skutečnost, že celkový objem výroby byl založen zejména na údajích o produkci živých ryb, aby se zamezilo dvojímu započtení, použitá metodika nevyloučila jiné typy výroby v Unii (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a činitele, které mají vliv na újmu, odkazují na celé výrobní odvětví Unie, tj. na odvětví živých ryb i na odvětví jejich dalšího zpracování. Proto v rozporu s tím, co tvrdila tato strana, metodika použitá ke stanovení celkového objemu výroby v Unii nevyloučila odvětví zpracování pstruhů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(57)
V každém případě, i kdyby metodika navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby, byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii a dokonce i kdyby to vedlo k nadhodnocení některých ukazatelů újmy, jako je objem výroby, objem prodeje, výrobní kapacita a zaměstnanost, tyto ukazatele by za posuzované období stále vykazovaly stejné trendy, protože objem zpracovaný zpracovatelským odvětvím je spojen s objemem produkce živých ryb.
(58)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 99. a 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 48. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celková spotřeba v Unii byla proto podhodnocena. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by poskytla dodatečné zdůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, a tvrdila, že metodika Komise pro stanovení spotřeby v Unii je vnitřně nelogická a jejím výsledkem je nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu.
(60)
Jak je vysvětleno v 52. a 56. bodě odůvodnění, odvětví zpracování ryb v Unii ve skutečnosti ze zmíněné analýzy vyloučeno nebylo. Nicméně údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Téhož výsledku by bylo bývalo dosaženo, kdyby byl celkový objem výroby stanoven na základě údajů o pstruzích, kteří byli dále zpracováni, převedených na „ekvivalent celé ryby“. Kdyby však byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné umělé navýšení celkového objemu výroby a spotřeby v Unii. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(61)
Údajný dopad na podíl tureckého dovozu na trh je objasněn v 64. bodě odůvodnění.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 101. až 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(63)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že tato metodika vedla k nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, tato strana neposkytla pro své tvrzení žádný důkaz.
(64)
Jak je vysvětleno v 60. bodě odůvodnění, údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Kdyby byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné podhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 106. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(66)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že dovozní ceny z Turecka by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu v rámci této skladby mají významný dopad na průměrnou cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(67)
Považuje se za vhodné, že pro účely stanovení a posouzení trendů všeobecných ukazatelů újmy v souvislosti s cenami dotčeného výrobku během posuzovaného období, jak požaduje článek 3 základního nařízení, by měla být použita vážená průměrná dovozní cena, která se týká dotčeného výrobku podle jeho definice. Ve skutečnosti se podrobné údaje shromažďují pouze za období šetření. Proto nejsou k dispozici údaje týkající se typů výrobků za celé posuzované období. V každém případě by vážená průměrná dovozní cena umožnila posoudit trend pro dotčený výrobek. Skutečnost, že jeden trend by se údajně u určitých typů výrobků lišil, nemůže vyvrátit platnost všeobecného trendu. Kromě toho je cena vážená, aby se přihlédlo zejména k hmotnosti jakéhokoli typu výrobku v jeho různých složeních.
(68)
Na druhou stranu použila Komise pro účely stanovení cenového podbízení v průběhu období šetření, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vážený průměr prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu a srovnala je s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu dotčeného výrobku od tureckých spolupracujících výrobců zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight), s odpovídajícími úpravami o cla a náklady po dovozu.
(69)
Z výše uvedených důvodů byl tento argument zamítnut.
(70)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila tatáž strana skutečnost, že Komise neprovedla žádné úpravy o náklady po dovozu. Komise v návaznosti na toto tvrzení dále zkoumala dostupné informace a použila průměrné náklady po dovozu, které vznikly dovozci ve spojení vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku.
(71)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Po zohlednění úpravy popsané výše v 70. bodě odůvodnění činil vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčené země na trh Unie mezi 2 % a 16 % (průměrné rozpětí cenového podbízení činilo 6 %).
(72)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 109. až 111. a 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecné poznámky
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací turecká vláda požádala, aby Komise poskytla informace o makroekonomických ukazatelích újmy agregovaných pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tato strana své tvrzení zopakovala i po poskytnutí konečných informací. Je praxí Komise, že makroekonomické ukazatele se stanoví a analyzují na úrovni Unie, a nikoli na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ve skutečnosti se má za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(74)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 118. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(75)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celkový objem výroby v Unii byl proto podhodnocen.
(76)
Jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise analyzovala celé výrobní odvětví Unie, včetně producentů živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé, a, jak je vysvětleno v 56. a 60. bodě odůvodnění, celkový objem výroby v Unii nebyl metodikou, kterou Komise použila, dotčen. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(77)
Turecká vláda tvrdila, že údaje od svazu FEAP zahrnovaly pouze údaje o 13 členských státech a že z tohoto důvodu byl celkový objem výroby v Unii podhodnocen.
(78)
Údaje od svazu FEAP skutečně nezahrnovaly členské státy s celkovým objemem výroby nižším než 1 000 tun („ekvivalentu celé ryby“) ročně, tyto údaje by však vzhledem k malému množství neměly žádný významný dopad na stanovené trendy. Kromě toho tato strana neprokázala, že by zahrnutí zbývajících členských států mohlo mít nějaký potenciální dopad na celkové údaje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(79)
Po poskytnutí konečných informací turecká vláda prohlásila, že údaje o výrobě od dvou členských států, konkrétně Bulharska a Rumunska, které byly vyloučeny, ve skutečnosti ukazují, že tyto dva členské státy vyrobily v roce 2011 více než 1 000 tun. Nicméně objem výroby, na který odkazuje turecká vláda, se vztahuje v zásadě na produkci velkého pstruha, který není výrobkem, jenž je předmětem tohoto šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(80)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní kapacita popsaná ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je nesprávná, protože byla vypočtena na základě nesprávně stanoveného objemu výroby, jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění. Kromě toho tato zúčastněná strana tvrdila, že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jelikož vzorek zahrnoval výrobce v Unii zastupující různé fáze produkce, jako je uzení, zatímco objem výroby údajně zahrnoval pouze živé pstruhy. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na průměrné míře využití kapacity výrobců zařazených do vzorku, a nikoli na použití specifických údajů odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové výrobní kapacity v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení kapacity by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(81)
Jak je uvedeno v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění, Komise ze své analýzy odvětví zpracování v Unii nevyloučila, a argument, že objem výroby byl nesprávně vypočten, byl zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od dvou konkrétních odvětví. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení kapacity na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 123. a 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, míra využití kapacity stanovená Komisí byla v souladu s objemem výroby Unie. Argument, že stanovení kapacity na základě neúplných čísel o celkové výrobě a že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích o výrobcích v Unii zařazených do vzorku, byl rovněž zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj míry využití kapacity by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 123. až 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(83)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že z analýzy byla vyloučena tato část zpracovatelského odvětví v Unii jako taková. Tato strana proto tvrdila, že objem prodeje výrobního odvětví Unie je podhodnocen a že výpočet podílu na trhu na tomto základě je nesprávný. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a navrhla, že Komise měla vycházet z alternativních metodik popsaných ve 49. bodě odůvodnění, aniž by jejich význam pro své zjištění dále podložila.
(84)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že objem výroby byl stanoven nesprávně a že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Argument, že objem prodeje a podíl na trhu byly stanoveny nesprávně, byl proto následně také zamítnut. Jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, segmentovanou analýzu nebylo možné provést, a proto byla zamítnuta. Pokud by však metodika výpočtu objemu prodeje navržená touto zúčastněnou stranou byla přijata, mělo by to za následek dvojí započtení, a tudíž nadhodnocení objemu prodeje a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(85)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 129. a 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.3. Růst
(86)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 134. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(87)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a že proto byla podhodnocena zaměstnanost. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na zaměstnanosti u výrobců zařazených do vzorku a místo toho měly být použity údaje od těchto dvou konkrétních odvětví. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové zaměstnanosti v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení zaměstnanosti by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(88)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení zaměstnanosti na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, údaj o zaměstnanosti stanovený Komisí byl v souladu s objemem výroby Unie. Komise při stanovení údajů o zaměstnanosti ve skutečnosti zohlednila celé výrobní odvětví Unie včetně zpracovatelského odvětví. Argument, že zaměstnanost byla stanovena nesprávně, byl proto také zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj zaměstnanosti by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(89)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 135. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(90)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu dotčeného výrobku v rámci této skladby by měly významný dopad na průměrnou prodejní cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(91)
Avšak analogicky z důvodů uvedených v 67. a 68. bodě odůvodnění byl tento argument zamítnut.
(92)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 140. až 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.2. Náklady práce
(93)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.3. Zásoby
(94)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 145. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(95)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 146. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(96)
Na základě výše uvedené celkové analýzy příslušných makro- a mikroekonomických faktorů a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se závěry stanovené ve 152. až 155. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že celé výrobní odvětví Unie včetně všech různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek subvencovaného dovozu
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 157. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
2.1. Dovoz ze třetích zemí
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 162. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 166. a 168. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Vývoj spotřeby
(100)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 169. a 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4. Konkurence jiných druhů ryb
(101)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena konkurencí jiných druhů ryb. Tyto strany citovaly studie (11), které údajně prokazují, že jiné druhy ryb konkurují porcovanému pstruhu duhovému na německém trhu. Dotčené strany dále tvrdily, že kromě údajné konkurence velkého pstruha, lososa a pangase existuje rovněž konkurence tresky, platýse, makrely a okouníka, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie.
(102)
Výše uvedené studie, na něž dotčené strany odkazovaly, neobsahují žádné přesvědčivé důkazy ani ohledně německého trhu, ani ohledně trhu Unie jakožto celku, které by podpořily daná tvrzení. Těmto tvrzením rovněž odporuje skutečnost, že během celého posuzovaného období se turecký dovoz pstruha duhového zvýšil, a to jak z hlediska podílu na trhu, tak z hlediska objemu prodeje v Unii.
(103)
Údajná konkurence jiných druhů ryb by za žádných okolností nemohla vysvětlit zhoršení celkové hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, a zejména ztrátu podílu na trhu ve srovnání s dovozem z Turecka, jehož objem během posuzovaného období narůstal.
(104)
Na základě toho byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.
(105)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 171. až 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.5. Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(106)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad administrativní zátěže v členských státech.
(107)
Administrativní a regulační zátěží, včetně údajných omezených možností využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury v členských státech, jako faktorem, který mohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(108)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6. Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(109)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad tlaku na ceny a silné vyjednávací pozice maloobchodního odvětví.
(110)
Tlakem na ceny a silnou vyjednávací pozicí maloobchodního odvětví jako faktory, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(111)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.7. Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(112)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad některých dalších faktorů, jako jsou údajné nadměrné investice, otázky týkající se životního prostředí a soudní spory, na jednotlivé výrobce v Unii.
(113)
Těmito faktory se však zabýval 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(114)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(115)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 187. až 189. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena subvencovaným dovozem a že žádné jiné faktory posuzované jednotlivě i společně nenarušují příčinnou souvislost.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 191. až 194. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(117)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásili dva další dovozci a tvrdili, že uložení cla na pstruha z Turecka by na ně mělo negativní dopad. Tyto strany však svá tvrzení nedoložily. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
(118)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 195. a 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 199. až 203. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(120)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 204. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka není v zájmu Unie.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(121)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena konečná vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(122)
Vzhledem k úpravám popsaným výše v 70. a 71. bodě odůvodnění byla rozpětí újmy revidována, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění níže.
(123)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 206. až 217. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 15 základního nařízení by měla být uložena konečná vyrovnávací cla v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cla by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot subvenčního rozpětí a rozpětí újmy.
(125)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce tureckých vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(126)
Pro spolupracující turecké společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(127)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby konečného vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Jiné spolupracující společnosti
7,6 %
23 %
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(129)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(130)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Tato žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni použije. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni použije, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
3. Závazky
(133)
Po zveřejnění prozatímního nařízení nabídlo 15 vyvážejících výrobců cenové závazky v souladu s článkem 13 základního nařízení.
(134)
Komise tyto nabídky pečlivě posoudila s ohledem na specifické okolnosti vztahu s Tureckem. Komise však dospěla k závěru, že tyto závazky by při tomto řízení nebyly praktické. Důvodem je vysoký počet obchodních úprav dotčeného výrobku, významné cenové rozdíly mezi jednotlivými úpravami dotčeného výrobku a riziko křížové kompenzace v důsledku prodeje jiných výrobků týmž odběratelům.
(135)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana (AEA) tvrdila, že důvody, proč by závazky neměly být považovány za praktické, nejsou správné. Zaprvé tvrdila, že počet obchodních úprav je omezený, že jsou jasně identifikovatelné prostřednictvím kódů TARIC a v případě nutnosti lze některé úpravy seskupit, a zadruhé, že existence významných cenových rozdílů mezi jednotlivými úpravami nebude mít za následek neproveditelnost závazků, protože mohou být stanoveny různé minimální dovozní ceny pro různé obchodní úpravy, a konečně, že podobné závazky byly přijaty již dříve v případě jiných produktů rybolovu (losos) (13).
(136)
Zaprvé je třeba uvést, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nabídli závazky a pro něž Komise disponovala podrobnými informacemi, vyváželi během období šetření 7 odlišných obchodních úprav dotčeného výrobku. Tyto úpravy nelze jasně identifikovat podle kódů TARIC. Navíc by jakékoliv seskupení obchodních úprav vyžadujících odlišné ceny mohlo vést ke křížové kompenzaci mezi minimálními dovozními cenami různých obchodních úprav. Zadruhé, pokud by byl vysoký počet vyvážejících výrobců a obchodních úprav spolu s významnými cenovými rozdíly mezi jednotlivými úpravami zmírněn vysokým počtem minimálních dovozních cen, jak navrhovala tato zúčastněná strana, bylo by pak sledování závazků ještě více nepraktické. Zatřetí, zmírnění rizika křížové kompenzace prostřednictvím průběžného sledování ustanovení o tom, že se stejným odběratelům již nesmí prodávat jiné výrobky, by bylo nepřiměřeně náročné na zdroje, a proto nepraktické. A konečně, pokud jde o uvedený příklad s lososem, závazky přijaté v té době se ukázaly jako nepraktické, o čemž svědčí četné případy jejich stažení během období, kdy byla opatření uplatňována. Z výše uvedených důvodů byly argumenty, že závazky by byly v tomto případě praktické, zamítnuty.
(137)
Tyto nabídky cenových závazků byly proto odmítnuty.
4. Konečný výběr prozatímních cel
(138)
Vzhledem ke zjištěným subvenčním rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního vyrovnávacího cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, by měly být uvolněny.
(139)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (14),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss) v těchto podobách:
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby konečného vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Společnosti uvedené v příloze
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního vyrovnávacího cla podle prováděcího nařízení (EU) č. 1195/2014 se vyberou s konečnou platností. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, se uvolní.
Článek 3
V případech, kdy nový vyvážející výrobce Turecku poskytne Komisi dostatečný důkaz, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Turecku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 7,6 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2015.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/309 AL COMISIEI
din 26 februarie 2015
de instituire a unei taxe compensatorii definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (regulamentul de bază), în special articolul 15,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri provizorii
(1)
Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a instituit o taxă compensatorie provizorie la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014 al Comisiei (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”).
(2)
Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2014 de către Asociația daneză de acvacultură (denumită în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de anumiți păstrăvi-curcubeu, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de deschidere”) (3). Astfel cum s-a menționat în considerentul 1 din regulamentul provizoriu, avizul de deschidere a făcut obiectul unei rectificări publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene din 4 septembrie 2014 (denumită în continuare „rectificarea”) (4).
2. Perioada de anchetă și perioada examinată
(3)
În conformitate cu considerentul 23 din regulamentul provizoriu, ancheta privind subvențiile și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând din 1 ianuarie 2010 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
3. Procedura ulterioară
(4)
În urma comunicării faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea unei taxe compensatorii provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Uniunea Exportatorilor Egeeni (denumită în continuare „AEA”) a solicitat o audiere cu consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale (denumit în continuare „consilierul-auditor”). Audierea a avut loc la data de 26 noiembrie 2014. Presupusa modificare a definiției produsului prin intermediul rectificării, includerea păstrăvilor-curcubeu afumați în definiția produsului și determinarea reprezentativității au fost discutate în cursul audierii. O a doua audiere cu consilierul-auditor a avut loc la data de 8 ianuarie 2015. În plus față de chestiunile abordate în cadrul audierii din 26 noiembrie 2014, s-a discutat despre metodologia aplicată pentru analiza prejudiciului și despre abordarea propusă în privința angajamentelor.
(6)
Observațiile prezentate oral și în scris de către părțile interesate au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință.
(7)
Comisia a informat toate părțile cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a decis să instituie o taxă compensatorie definitivă la importurile de păstrăvi-curcubeu originari din Turcia și să perceapă definitiv sumele depuse cu titlu de taxă provizorie („comunicarea constatărilor definitive”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare definitivă.
(8)
Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate și, după caz, luate în considerare.
4. Eșantionarea
(9)
În urma comunicării constatărilor provizorii, AEA a invocat rectificarea la avizul de deschidere menționat în considerentul 2 și a afirmat că, prin această rectificare, Comisia a extins definiția produsului. Din cauza acestei presupuse extinderi, nu a putut fi exclusă posibilitatea ca unii exportatori turci să nu se fi prezentat la deschiderea anchetei și să nu fi completat formularul de eșantionare. Prin urmare, este posibil ca eșantionul de producători-exportatori să nu mai fie reprezentativ. După comunicarea constatărilor definitive, această parte a formulat aceeași observație, fără a furniza justificări sau explicații suplimentare.
(10)
Optsprezece grupuri de producători-exportatori din Turcia au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion. Volumul totalul al exporturilor către Uniune declarat de aceste societăți în cursul anului 2013 a reprezentat totalitatea exporturilor din Turcia către Uniune, astfel cum se indică în considerentul 14 din regulamentul provizoriu. Astfel cum se menționează în considerentul 15 din regulamentul provizoriu, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de patru grupuri de producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune. Eșantionul reprezintă 64 % din exporturile produsului în cauză către Uniune. Prin urmare, eșantionul este reprezentativ și afirmațiile părții în această privință au fost respinse.
(11)
În lipsa altor observații cu privire la eșantionare, se confirmă considerentele 9-17 din regulamentul provizoriu.
5. Examinarea individuală
(12)
Unsprezece societăți sau grupuri de societăți au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(13)
Comisia a respins aceste solicitări, deoarece numărul producătorilor-exportatori este atât de ridicat încât o analiză individuală ar complica în mod inutil procedura și ar împiedica încheierea anchetei în timp util.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(14)
Astfel cum se indică în considerentul 24 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză este păstrăvul-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):
-
viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau
-
proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:
-
sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau
-
fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau
-
sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare,
originar din Turcia și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(15)
În urma comunicării constatărilor provizorii și astfel cum s-a menționat deja în considerentul 9, o parte interesată a afirmat că Comisia extinsese definiția produsului care face obiectul anchetei prin intermediul unei rectificări, fapt ce ar fi fost confirmat de articolul 1 alineatul (1) din regulamentul provizoriu. Partea respectivă a susținut că o astfel de extindere a definiției produsului este ilegală. Ea a adăugat că părțile interesate ar fi trebuit consultate cu privire la presupusa extindere a definiției produsului. După comunicarea constatărilor definitive, această parte a formulat aceeași observație, fără a furniza justificări sau explicații suplimentare.
(16)
Astfel cum se indică în considerentul 25 din regulamentul provizoriu, rectificarea nu a afectat definiția produsului, ci a avut un caracter pur editorial. Prin urmare, de la bun început, definiția produsului a acoperit păstrăvul-curcubeu porționat, în toate diferitele forme de prezentare. În cursul anchetei a devenit evident faptul că descrierea diferitelor forme de prezentare în definiția produsului este ambiguă și că au existat o serie de incoerențe între diferitele versiuni lingvistice publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, care necesitau clarificări. De exemplu, o interpretare literală a definiției produsului ar fi presupus ca peștii vii să fie eviscerați. Cu toate acestea, s-a putut observa că, în pofida acestei erori materiale, toate părțile interesate care au fost invitate să completeze chestionarele în cauză au declarat toate tipurile de produs și, prin urmare, s-a concluzionat că a existat, într-adevăr, o înțelegere comună a faptului că toate tipurile de produs au fost incluse în definiția produsului încă de la deschiderea actualei proceduri. Părțile interesate au fost informate prin e-mail imediat după publicarea rectificării, dar niciuna dintre ele nu a prezentat vreo observație și nu a invocat vreo încălcare a drepturilor lor la apărare. De asemenea, în cursul anchetei, producătorii-exportatori au comunicat Comisiei toate formele de prezentare fabricate în conformitate cu definiția produsului. Prin urmare, afirmațiile părții în această privință au fost respinse.
(17)
Două părți interesate au repetat că păstrăvul afumat ar trebui să fie exclus din definiția produsului. Ele au contestat concluzia Comisiei care figurează în considerentul 29 din regulamentul provizoriu, conform căreia diferitele forme de prezentare - „viu”, „refrigerat”, „congelat” sau „afumat” - incluse în definiția produsului în cauză au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice esențiale și au făcut din nou referire la două anchete antidumping anterioare privind alte produse din pește (păstrăv-curcubeu mare și somon), încheiate în 2004 (5) și, respectiv, în 2005 (6), în cazul cărora produsele afumate nu erau incluse în definiția produsului. Părțile au prezentat informații cu privire la efectele procesului de afumare, care ar modifica caracteristicile menționate anterior. În plus, ele au afirmat încă o dată că structura costurilor fileurilor afumate ar fi foarte diferită de cea a altor forme de prezentare și că procesul de producție al fileurilor afumate presupune costuri de afumare importante.
(18)
După comunicarea constatărilor definitive, AEA a afirmat că Comisia nu precizase ce caracteristici fizice, tehnice și chimice esențiale ale păstrăvului afumat sunt considerate similare cu cele ale păstrăvului neafumat. AEA a adăugat că furnizase elemente de probă conform cărora, de exemplu, structura chimică, proprietățile organoleptice și valoarea nutrițională a păstrăvului afumat erau diferite de cele ale păstrăvului neafumat.
(19)
În pofida efectelor procesului de afumare, Comisia a considerat că principalele caracteristici esențiale detaliate în considerentul 29 din regulamentul provizoriu rămân similare și că excluderea produselor afumate din definiția produsului nu este justificată. Contrar celor afirmate de AEA, produsul în cauză, respectiv păstrăvul în diferitele sale forme de prezentare destinate consumului uman, își păstrează caracteristicile și calitățile chimice și nutriționale esențiale și atunci când este afumat. Informațiile furnizate de părți în ceea ce privește efectele procesului de afumare nu au demonstrat că aceste caracteristici esențiale menționate anterior s-ar schimba în mod fundamental în cursul procesului de afumare. Chestiunea a fost discutată, de asemenea, în cursul audierilor cu consilierul-auditor menționate în considerentul 5. În plus, toate categoriile de produs în cauză, inclusiv păstrăvul afumat, sunt incluse în capitolul 3 al Nomenclaturii combinate (7) și se disting în mod clar de preparatele din pește incluse în capitolul 16 al aceleiași nomenclaturi. În ceea ce privește structurile diferite ale costurilor, părțile în cauză nu și-au justificat afirmația. În plus, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 30 din regulamentul provizoriu, ancheta a arătat că structura costurilor fileurilor afumate este, într-adevăr, similară cu cea a altor forme de prezentare. Principalul element de cost, reprezentând peste 50 % din costul total al fiecărei forme de prezentare era costul de creștere, care include în principal costul hranei pentru animale (făină și ulei de pește), costul energiei și costul icrelor sau al puietului. În orice caz, astfel cum se explică în considerentele 112 și 113 din regulamentul provizoriu, calculul subcotării a fost efectuat prin compararea prețurilor pe tip de produs. În cele din urmă, astfel cum s-a explicat deja în considerentul 31 din regulamentul provizoriu, în urma anchetelor anterioare nu s-a stabilit sau concluzionat în mod specific că produsele afumate ar trebui excluse din definiția produsului. Prin urmare, afirmațiile formulate în această privință au fost respinse.
(20)
După comunicarea constatărilor definitive, AEA și Guvernul Turciei au repetat că includerea păstrăvului afumat în definiția produsului în cadrul anchetei actuale ar fi contrară practicii anterioare și că Comisia nu a explicat în mod suficient presupusa deviere de la practica anterioară.
(21)
Astfel cum s-a explicat deja în considerentul 31 din regulamentul provizoriu, în urma anchetelor anterioare nu s-a stabilit sau concluzionat în mod specific că produsele afumate ar trebui excluse din definiția produsului. Într-adevăr, întrucât produsele afumate nu făceau obiectul plângerilor aflate la originea anchetelor anterioare, Comisia nu a analizat dacă ele ar fi putut fi incluse în domeniul de aplicare al acestor anchete în ipoteza în care ar fi fost incluse în plângere. Prin urmare, afirmația conform căreia actuala anchetă se îndepărtează de practica anterioară este incorectă și este, în consecință, respinsă.
(22)
În lipsa altor observații cu privire la produsul în cauză sau la produsul similar, se confirmă considerentele 24-32 din regulamentul provizoriu.
C. SUBVENȚIA
1. Sprijinul acordat de stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii
(23)
În lipsa oricăror observații cu privire la sprijinul acordat de stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii, se confirmă considerentele 38-49 din regulamentul provizoriu.
2. Subvențiile directe și indirecte acordate producătorilor de păstrăvi
(24)
După comunicarea constatărilor provizorii, un producător-exportator inclus în eșantion și Guvernul Turciei au contestat metoda utilizată de Comisie pentru calcularea valorii medii a subvenției indirecte, ținând seama numai de producția de păstrăvi care beneficiază de plăți directe. Ei au solicitat utilizarea de către Comisie a cifrelor producției totale de păstrăvi în apele interioare, astfel cum au fost publicate de Institutul de statistică din Turcia (8) în septembrie 2014. După comunicarea constatărilor definitive, cele două părți și-au reiterat afirmația. Comisia consideră că datele furnizate privind producția totală de păstrăvi în apele interioare ale Turciei în cursul perioadei de anchetă sunt fiabile, chiar dacă au fost transmise după vizitele de verificare și, prin urmare, a acceptat această solicitare.
(25)
În consecință, valoarea medie a subvenției indirecte calculată în ceea ce privește achizițiile efectuate de doi producători-exportatori incluși în eșantion de la furnizori neafiliați a fost modificată de la 0,60 TRY/kg la 0,51 TRY/kg, fiind calculată pe baza unui „echivalent în pești întregi”, prin următorul calcul:
-
valoarea totală a subvenției acordate la nivel național, astfel cum este indicată de către guvernul turc în răspunsul la chestionar;
-
minus valoarea subvenției directe primite de producătorii-exportatori incluși în eșantion (Özpekler, Kilic, GMS);
-
minus taxa de 0,2 % transferată sindicatelor, ca o condiție juridică prealabilă obținerii subvenției directe.
Această sumă a fost împărțită ulterior la producția totală de păstrăvi în apele interioare, minus producția de păstrăvi a producătorilor-exportatori incluși în eșantion (Özpekler, Kilic, GMS), astfel cum se indică în răspunsul Guvernului Turciei la chestionar.
(26)
În consecință, valoarea subvenției medii per kg calculată pe baza unui „echivalent în pești întregi” pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion a fost determinată pe baza valorii subvenției directe primite pentru activitatea de acvacultură și a valorii medii a subvenției acordate de Guvernul Turciei, respectiv 0,51 TRY/kg, calculată pe baza unui „echivalent în pești întregi” pentru achizițiile efectuate de la furnizori neafiliați, după caz. Avantajul total a fost, apoi, exprimat ca procent din valoarea CIF.
(27)
După comunicarea constatărilor provizorii, un producător-exportator inclus în eșantion a sugerat o metodă de calcul ușor modificată în ceea ce privește valoarea subvenției referitoare la materiile prime cumpărate de la un alt producător-exportator inclus în eșantion. Comisia a acceptat această sugestie și a actualizat în consecință tabelul care figurează în considerentul 33 de mai jos.
(28)
După comunicarea constatărilor provizorii și, ulterior, a constatărilor definitive, doi producători-exportatori incluși în eșantion au afirmat că Comisia instituise măsuri compensatorii în privința valorii subvenției directe care le fusese plătită, și nu în privința avantajului efectiv. Totuși, sumele primite ar constitui venituri impozabile. Rata aplicabilă a impozitului pe profit, care este de 20 % în Turcia, ar trebui, prin urmare, să fie dedusă din valoarea totală a subvenției directe primite. Articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază ar lăsa să se înțeleagă că „orice taxe de înscriere și alte costuri suportate, în mod necesar, pentru a avea drept la subvenție sau pentru a beneficia de aceasta” ar trebui să fie deduse din valoarea avantajului. Producătorii-exportatori au fost de părere că plata impozitului pe profit aplicabil este o condiție prealabilă pentru primirea fondurilor plătite acestora și că acest impozit ar trebui, prin urmare, să fie considerat un „alt cost” suportat pentru a avea drept la subvenție sau pentru a beneficia de aceasta.
(29)
Comisia a respins această afirmație. Nu există niciun temei juridic în regulamentul de bază care să vină în sprijinul metodologiei propuse. Taxele nu pot fi considerate costuri în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. Plata impozitului pe profit este o obligație în temeiul legislației fiscale turce și se aplică tuturor societăților, indiferent dacă primesc sau nu subvenții. Contrar opiniei producătorilor-exportatori, primirea fondurilor nu este condiționată de plata impozitelor pe profit, ci de exercitarea efectivă a activității de acvacultură legate de produsul în cauză.
(30)
După comunicarea constatărilor provizorii și, ulterior, a constatărilor definitive, doi producători-exportatori incluși în eșantion au afirmat că, întrucât trebuiau să aștepte mult timp înainte de a primi plata subvențiilor, suportau cheltuieli financiare substanțiale în acest interval. Ei se așteptau, prin urmare, la o ajustare în sens descrescător de către Comisie a valorii avantajului primit, pentru a reflecta aceste costuri de finanțare. În această privință, producătorii-exportatori incluși în eșantion fac referire la considerentul 42 din regulamentul provizoriu, în care Comisia a constatat un avantaj constând în scutirile de la plata taxei pe valoarea adăugată (TVA) pentru utilajele achiziționate și a cuantificat acest avantaj descriindu-l drept „dobânda care s-ar plăti unei bănci comerciale pe perioada scursă până la rambursarea TVA-ului”.
(31)
Afirmația este neîntemeiată. De fapt, organismele administrative responsabile trebuie să stabilească procedurile și mecanismele de supraveghere necesare pentru a gestiona o schemă de subvenționare atât de importantă. Prin urmare, este normal ca, în cadrul unei astfel de scheme, la care au dreptul numeroși crescători din sectorul acvaculturii din Turcia, acordarea subvențiilor să dureze un anumit timp. Stabilirea unei analogii cu considerentul 42 din regulamentul provizoriu este înșelătoare. Avantajul legat de TVA descris în acest considerent este o schemă de subvenționare prevăzută de Guvernul Turciei, în timp ce eventualele cheltuieli de finanțare sunt costuri inerente suportate în mod normal, pentru care Guvernul Turciei nu prevede nicio compensație.
(32)
În lipsa altor observații cu privire la subvențiile directe și indirecte acordate producătorilor, se confirmă considerentele 50-64 din regulamentul provizoriu.
(33)
Ținând cont de observațiile formulate de părțile interesate după comunicarea constatărilor provizorii, marjele corespunzătoare subvențiilor directe și indirecte sunt următoarele:
Subvenții directe și indirecte
Denumirea societății
Marja de subvenție
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Împrumuturile subvenționate
(34)
După comunicarea constatărilor provizorii și, ulterior, a constatărilor definitive, un producător-exportator inclus în eșantion a afirmat că Comisia considerase un împrumut drept o subvenție pasibilă de măsuri compensatorii, deși acesta era destinat unei investiții fără legătură cu produsul în cauză.
(35)
Comisia a respins această afirmație. În cursul anchetei s-a stabilit că producătorul-exportator de păstrăvi-curcubeu primise un astfel de împrumut, pasibil de măsuri compensatorii deoarece era specific sectorului acvaculturii. Faptul că schema în cauză nu este specifică entității juridice care fabrică produsul supus anchetei a fost considerat irelevant, în măsura în care programul propriu-zis este specific și avantajele sale pot fi legate de fabricarea produsului în cauză. Chiar aceasta este situația în cazul de față, deoarece împrumutul subvenționat a redus costurile de finanțare globale ale producătorului, reducere de care beneficiază, de asemenea, produsul în cauză. Nu a fost prezentat niciun element de probă conform căruia gestionarea resurselor financiare de către producătorii-exportatori în cauză ar fi fost realizată în așa fel încât costurile globale de finanțare ale societății să nu fie afectate de acordarea împrumutului.
(36)
După comunicarea constatărilor provizorii, un alt producător-exportator inclus în eșantion a afirmat că Comisia se înșelase în ceea ce privește alocarea avantajului unui împrumut subvenționat între două entități juridice diferite din cadrul aceluiași grup, deoarece doar una dintre ele fabrică produsul în cauză.
(37)
Comisia a acceptat afirmația și a alocat avantajul pe baza cifrei de afaceri a entităților juridice respective. Avantajul alocat produsului în cauză este aproape nul și, prin urmare, nu ar trebui să se reflecte în valoarea globală a subvenției.
(38)
După comunicarea constatărilor provizorii și, ulterior, a constatărilor definitive, în ceea ce privește împrumuturile supuse unor măsuri compensatorii, un producător-exportator inclus în eșantion a contestat modul în care Comisia a calculat rata cifrei de afaceri utilizată pentru alocarea avantajelor la exporturile produsului în cauză către Uniune. El a susținut că, în vederea calculării ratei cifrei de afaceri pentru determinarea valorii împrumuturilor subvenționate, vânzările la export ale produsului în cauză ar trebui să fie împărțite la cifra de afaceri totală a societății, incluzând vânzările de păstrăvi și de alte produse vândute pe piața internă și exportate către UE.
(39)
Comisia a acceptat această afirmație. Totuși, în pofida acestei noi metodologii, marjele corespunzătoare împrumuturilor subvenționate au rămas aceleași.
(40)
În lipsa altor observații cu privire la împrumuturile subvenționate, se confirmă considerentele 65-81 din regulamentul provizoriu.
(41)
Ținând cont de observațiile formulate de părțile interesate după comunicarea constatărilor provizorii, marjele corespunzătoare împrumuturilor subvenționate sunt următoarele:
Împrumuturi preferențiale
Denumirea societății
Marja de subvenție
Özpekler
0,3 %
4. Pool-ul de asigurări agricole și sprijinul pentru plata primelor de asigurare
(42)
În lipsa oricăror observații cu privire la pool-ul de asigurări agricole și sprijinul pentru plata primelor de asigurare, se confirmă considerentele 82-90 din regulamentul provizoriu.
5. Subvențiile pentru consultanță
(43)
În lipsa oricăror observații cu privire la subvențiile pentru consultanță, se confirmă considerentul 91 din regulamentul provizoriu.
6. Subvențiile pentru combustibil și pentru scoaterea din uz a navelor de pescuit
(44)
În lipsa oricăror observații cu privire la subvențiile pentru combustibil și pentru scoaterea din uz a navelor de pescuit, se confirmă considerentul 92 din regulamentul provizoriu.
7. Calcularea marjelor globale de subvenție
(45)
După comunicarea constatărilor provizorii, două societăți incluse în eșantion au semnalat o eroare materială de rotunjire la calcularea marjelor globale de subvenție. Comisia a acceptat afirmația și a actualizat tabelul de mai jos în consecință.
(46)
În lipsa oricăror observații cu privire la metoda utilizată pentru calcularea marjelor globale de subvenție, se confirmă metoda descrisă în considerentele 93-98 din regulamentul provizoriu.
(47)
Ținând cont de observațiile formulate de părțile interesate, marjele de subvenție definitive aplicabile prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Denumirea societății
Marja de subvenție
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Media ponderată a eșantionului
7,6 %
Marjă de subvenție la nivel național
9,5 %
D. PREJUDICIUL
1. Definirea industriei din Uniune și a producției Uniunii
(48)
După comunicarea constatărilor provizorii, o parte interesată a afirmat că Comisia ar fi exclus din producția totală a Uniunii datele producătorilor din Uniune care prelucrau pești vii cumpărați de la alți producători din Uniune. Ei au susținut că industria de prelucrare a peștelui din Uniune a fost, astfel, exclusă de facto din anchetă.
(49)
După comunicarea concluziilor definitive, această parte a formulat aceleași observații și a afirmat că Comisia ar fi trebuit să realizeze (i) fie o analiză integrată pe baza producției combinate totale a crescătorilor și a operatorilor din sectorul prelucrării din Uniune; fie (ii) o analiză în două etape, bazată pe o analiză segmentată inițială a prejudiciului segmentului crescătorilor, pe de o parte, și al operatorilor din sectorul prelucrării, pe de altă parte, urmată de o integrare în analiză a întregii industrii. Ea a afirmat că aceasta din urmă ar fi în conformitate cu jurisprudența din cauza CE/somon (9) și cu alte practici anterioare ale Comisiei (10). Totuși, partea respectivă nu a furnizat nicio estimare cu privire la efectele pe care le-ar putea avea aceste alte metode asupra analizei prejudiciului. În cele din urmă, aceeași parte interesată a susținut că metoda era incompatibilă cu faptul că importurile destinate unei prelucrări ulterioare sunt incluse atât în volumul importurilor, cât și în producția Uniunii.
(50)
După comunicarea constatărilor definitive, și Guvernul Turciei a afirmat că datele producătorilor din Uniune care prelucrează pești vii cumpărați de la alți producători din Uniune ar trebui incluse în producția totală a Uniunii.
(51)
În plus, Guvernul Turciei a susținut că volumul de producție utilizat pentru analiza prejudiciului este diferit de volumul de producție utilizat pentru analiza reprezentativității și, prin urmare, este potențial incorect. Guvernul Turciei și-a reiterat, de asemenea, observația referitoare la presupusele erori ale analizei reprezentativității.
(52)
Ancheta actuală vizează toți producătorii din Uniune de păstrăvi vii, proaspeți, congelați, sub formă de fileuri și afumați. Astfel cum se explică în considerentul 10 din regulamentul provizoriu, eșantionul de producători din Uniune includea diferite etape și tipuri de producție (producție de păstrăvi vii, proaspeți, congelați, sub formă de fileuri și afumați) și a fost considerat reprezentativ pentru industria din Uniune în ansamblu. Afirmația de mai sus potrivit căreia industria de prelucrare a peștelui ar fi fost exclusă de facto din analiză este, prin urmare, incorectă și a fost respinsă.
(53)
În plus, nu existau date disponibile care să-i fi permis Comisiei să realizeze o analiză segmentată a diferitelor etape și tipuri de producție. De asemenea, astfel cum se indică în considerentul 10 din regulamentul provizoriu, industria din Uniune are un grad ridicat de fragmentare (peste 700 de întreprinderi mici și mijlocii), motiv pentru care Comisia nu a putut să colecteze date referitoare la diferitele segmente. Prin urmare, analiza segmentată sugerată nu era posibilă în acest caz.
(54)
În cele din urmă, s-a decis să se includă importurile destinate unei prelucrări ulterioare în cifrele producției, pentru a se obține cea mai bună estimare a volumului producției. În orice caz, importurile produsului în cauză (cu excepția păstrăvului afumat) destinat unei prelucrări ulterioare au reprezentat mai puțin de 3 % din producția totală a Uniunii conform acestei metode de calcul și aplicarea unei alte metode constând în excluderea lor din cifrele de producție ale Uniunii nu ar fi avut, prin urmare, un impact semnificativ asupra acestui indicator de prejudiciu.
(55)
Diferența dintre volumul de producție calculat pentru analiza reprezentativității și cel calculat pentru analiza prejudiciului se datorează faptului că, în cursul anchetei, au devenit disponibile mai multe informații precise, în timp ce analiza reprezentativității a fost bazată pe o evaluare prudentă a elementelor de probă prima facie disponibile la momentul realizării ei. Comisia a răspuns, de asemenea, la întrebările specifice ale Guvernului Turciei referitoare la analiza reprezentativității prin intermediul unei comunicări individuale adresate acestuia la 18 decembrie 2014, precum și în cursul audierii cu consilierul-auditor din data de 8 ianuarie 2015. Prin urmare, argumentul conform căruia volumul de producție utilizat pentru analiza prejudiciului este potențial incorect din cauza existenței unor surse diferite pentru analiza reprezentativității și pentru cea a prejudiciului este respins.
(56)
Astfel cum se explică în considerentul 123 din regulamentul provizoriu, volumul producției s-a bazat pe datele furnizate de Federația Europeană a Producătorilor de Acvacultură (FEAP), care sunt colectate pe bază franco fermă și se referă la peștii vii recoltați în fiecare stat membru. Proporția importurilor destinate unei prelucrări ulterioare a fost adăugată la volumul producției de pești vii din Uniune, pe baza informațiilor colectate și verificate în cursul prezentei anchete. Având în vedere că volumul producției este calculat pe baza unui „echivalent în pești întregi”, nu există nicio diferență între calcularea sa pornind de la prima formă de vânzare, respectiv păstrăvul „viu”, sau de la ultima formă de vânzare posibilă, respectiv păstrăvul „prelucrat”. Astfel, dacă volumul de pești prelucrați ar fi fost adăugat la volumul de pești vii, astfel cum a sugerat partea interesată, acest lucru ar fi avut drept rezultat o dublă contabilizare. În pofida faptului că volumul total al producției s-a bazat în principal pe datele producției de pești vii pentru a se evita dubla contabilizare, metoda utilizată nu a exclus alte tipuri de producție ale Uniunii (producția de păstrăvi proaspeți, congelați, sub formă de fileuri și afumați) și factorii de prejudiciu se referă la întreaga industrie a Uniunii, respectiv la cea a peștilor vii și a prelucrării lor ulterioare. Prin urmare, spre deosebire de ceea ce a susținut partea în cauză, metoda utilizată pentru determinarea volumului total al producției Uniunii nu a exclus industria de prelucrare a păstrăvilor. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(57)
În orice caz, chiar presupunând că metoda propusă de partea interesată ar fi fost acceptată și datele producătorilor din Uniune care prelucrau pești vii ar fi fost adăugate la datele producătorilor de pești vii din Uniune, și chiar dacă acest lucru ar fi condus la supraestimarea anumitor indicatori de prejudiciu, precum volumul producției, volumul vânzărilor, capacitatea de producție și ocuparea forței de muncă, acești indicatori ar continua să arate aceleași tendințe în cursul perioadei examinate, deoarece volumele reproduse de industria de prelucrare sunt legate de volumele producției de pești vii.
(58)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 99 și 100 din regulamentul provizoriu.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(59)
După comunicarea constatărilor provizorii și astfel cum s-a menționat deja în considerentul 48, o parte interesată a afirmat că Comisia a exclus datele producătorilor din Uniune care prelucrau pești vii cumpărați de la alți producători de pești vii din Uniune și a inclus doar volumul de producție al producătorilor din Uniune care importau peștii vii în vederea prelucrării ulterioare. Această parte a susținut că, prin urmare, consumul total al Uniunii ar fi subestimat. După comunicarea constatărilor definitive, aceeași parte și-a reiterat observația fără a furniza justificări suplimentare, cu excepția unui exemplu ipotetic referitor la cotele de piață, afirmând că metoda utilizată de Comisie pentru a determina consumul Uniunii ar fi ilogică în sine și ar conduce la o supraestimare a cotei de piață a importurilor din Turcia.
(60)
Astfel cum s-a explicat în considerentele 52 și 56, industria de prelucrare a peștelui din Uniune nu a fost în realitate exclusă din analiză. Cu toate acestea, datele referitoare la producție au fost stabilite în funcție de volumul de pești vii calculat pe baza unui „echivalent în pești întregi”, pentru a se evita dubla contabilizare. Același rezultat ar fi fost obținut în cazul în care volumul total al producției ar fi fost stabilit pe baza volumului de păstrăvi prelucrați convertit în „echivalent în pești întregi”. Totuși, dacă volumul de pești prelucrați ar fi fost adăugat la volumul de pești vii, astfel cum a sugerat partea interesată, acest lucru ar fi avut drept rezultat o dublă contabilizare și, în consecință, ar fi crescut în mod artificial volumul total de producție și consumul total al Uniunii. În același timp, astfel cum se explică în considerentul 57, acești indicatori ar arăta totuși aceleași tendințe în cursul perioadei examinate. Prin urmare, argumentele au fost respinse.
(61)
Impactul presupus asupra cotei de piață a importurilor din Turcia este abordat în considerentul 64.
(62)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 101-105 din regulamentul provizoriu.
3. Importurile provenite din țara în cauză
3.1. Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză
(63)
După comunicarea constatărilor definitive, o parte interesată a afirmat că Comisia a exclus datele producătorilor din Uniune care prelucrau pești vii cumpărați de la alți producători de pești vii din Uniune și a inclus doar volumul de producție al producătorilor din Uniune care importau peștii vii în vederea prelucrării ulterioare. Partea respectivă a afirmat că această metodă ar conduce la o supraestimare a cotei de piață a importurilor din Turcia. Astfel cum s-a menționat în considerentul 59, cu excepția unui exemplu ipotetic referitor la cotele de piață, partea nu a furnizat justificări în sprijinul afirmației sale.
(64)
Astfel cum s-a explicat în considerentul 60, datele referitoare la producție au fost stabilite în funcție de volumul de pești vii calculat pe baza unui „echivalent în pești întregi”, pentru a se evita dubla contabilizare. Dacă volumul de pești prelucrați ar fi fost adăugat la volumul de pești vii, astfel cum a sugerat partea interesată, acest lucru ar fi avut drept rezultat o dublă contabilizare și, în consecință, o subestimare a cotei de piață a importurilor din Turcia. În același timp, astfel cum se explică în considerentul 57, acești indicatori ar arăta totuși aceleași tendințe în cursul perioadei examinate. Prin urmare, argumentul se respinge.
(65)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 106-108 din regulamentul provizoriu.
3.2. Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor
(66)
După comunicarea constatărilor provizorii, o parte a afirmat că prețurile de import ale produselor din Turcia nu ar trebui să fie stabilite pe baza unei valori medii, ci în funcție de tipul de produs, întrucât compoziția tipului de produs și ponderea unui anumit tip în această compoziție ar avea un impact semnificativ asupra prețului mediu. După comunicarea constatărilor definitive, această parte a formulat aceeași observație, fără a furniza justificări în sprijinul afirmației sale.
(67)
Pentru a se stabili și a se examina tendințele globale ale indicatorilor de prejudiciu în ceea ce privește prețurile produsului în cauză în cursul perioadei examinate, astfel cum se prevede la articolul 3 din regulamentul de bază, se consideră adecvată utilizarea unui preț de import mediu ponderat care să corespundă produsului în cauză, astfel cum este definit. De fapt, se colectează date detaliate numai pentru perioada de anchetă. Prin urmare, datele referitoare la un tip de produs nu sunt disponibile pentru întreaga perioadă examinată. În orice caz, prețul de import mediu ponderat ar permite examinarea tendinței aplicabile produsului în cauză. Faptul că o tendință ar putea fi diferită pentru anumite tipuri de produse nu poate infirma tendința generală. În sfârșit, prețul se ponderează pentru a lua în considerare chiar ponderea oricărui tip de produs în diferitele compoziții.
(68)
Pe de altă parte, în scopul determinării subcotării prețurilor în cursul perioadei de anchetă, astfel cum se explică în considerentele 112 și 113 din regulamentul provizoriu, Comisia a utilizat prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs, facturate de producătorii din Uniune incluși în eșantion unor clienți neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la un nivel franco fabrică; și le-a comparat cu prețurile medii ponderate corespunzătoare, pe tip de produs, ale importurilor produsului în cauză provenind de la producătorii turci cooperanți incluși în eșantion, aplicabile primului client independent de pe piața Uniunii și stabilite pe o bază CIF (cost, asigurare și navlu), cu ajustări corespunzătoare pentru a ține cont de taxele vamale și de costurile posterioare importului.
(69)
Din motivele de mai sus, argumentul a fost respins.
(70)
După comunicarea constatărilor provizorii, aceeași parte a contestat faptul că Comisia nu realizase nicio ajustare pentru a ține cont de costurile posterioare importului. Ca urmare a acestei afirmații, Comisia a analizat informațiile disponibile și a utilizat costurile medii posterioare importului suportate de importatorul afiliat producătorului-exportator inclus în eșantion.
(71)
Prețurile au fost comparate în funcție de tip, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune înregistrată în cursul perioadei de anchetă. Ținând cont de ajustarea descrisă în considerentul 70 de mai sus, marja de subcotare medie ponderată a importurilor provenind din țara în cauză pe piața Uniunii s-a situat între 2 % și 16 % (marja de subcotare medie a fost de 6 %).
(72)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 109-111 și 114-117 din regulamentul provizoriu.
4. Situația economică a industriei din Uniune
4.1. Observații generale
(73)
După comunicarea constatărilor provizorii, Guvernul Turciei a solicitat Comisiei să furnizeze informații cu privire la indicatorii de prejudiciu macroeconomici agregați doar la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Această parte și-a reiterat afirmația după comunicarea constatărilor definitive. Conform practicii Comisiei, indicatorii macroeconomici sunt stabiliți și analizați la nivelul Uniunii, și nu la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Într-adevăr, se consideră că, în ceea ce privește indicatorii macroeconomici, datele complete ale întregii industrii din Uniune, care includ și datele societăților incluse în eșantion, reflectă mai bine situația în cursul perioadei examinate decât datele care provin doar de la o parte a industriei. Prin urmare, această cerere a fost respinsă.
(74)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 118-122 din regulamentul provizoriu.
4.2. Indicatori macroeconomici
4.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
(75)
După comunicarea constatărilor provizorii și astfel cum s-a menționat deja în considerentul 9, o parte interesată a afirmat că Comisia a exclus datele producătorilor din Uniune care prelucrau pești vii cumpărați de la alți producători de pești vii din Uniune și a inclus doar volumul de producție al producătorilor din Uniune care importau peștii vii în vederea prelucrării ulterioare. Această parte a susținut că volumul total al producției Uniunii ar fi, prin urmare, subestimat.
(76)
Astfel cum se explică în considerentul 52, Comisia a analizat întreaga industrie din Uniune, inclusiv producătorii de păstrăvi proaspeți, congelați, sub formă de fileuri și afumați și, astfel cum se explică în considerentele 56 și 60, volumul total al producției Uniunii nu a fost afectat de metoda utilizată de Comisie. Prin urmare, acest argument a fost respins.
(77)
Guvernul Turciei a susținut că datele FEAP vizau doar 13 state membre și că, din acest motiv, volumul total al producției Uniunii a fost subestimat.
(78)
Într-adevăr, datele FEAP nu includeau statele membre cu un volum total al producției sub 1 000 de tone („echivalent în pești întregi”) pe an, ceea ce, totuși, nu ar fi putut avea un impact semnificativ asupra tendințelor stabilite, având în vedere cantitățile reduse. În plus, această parte nu a demonstrat impactul potențial al includerii celorlalte state membre în datele globale. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(79)
După comunicarea constatărilor definitive, Guvernul Turciei a afirmat că cifrele de producție a două state membre (respectiv România și Bulgaria) fuseseră excluse, deși ele produseseră în realitate peste 1 000 de tone în 2011. Totuși, volumele de producție furnizate de Guvernul Turciei se referă în principal la producția de păstrăvi mari, care nu fac obiectul anchetei actuale. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(80)
După comunicarea constatărilor provizorii, o parte interesată a afirmat că respectiva capacitate de producție menționată în considerentul 124 din regulamentul provizoriu este incorectă, deoarece a fost calculată pe baza unui volum al producției stabilit în mod eronat, astfel cum s-a afirmat în considerentul 75. În plus, această parte interesată a afirmat că rata de utilizare a capacității nu ar trebui să se bazeze pe informațiile furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, deoarece eșantionul cuprindea producători din Uniune care reprezentau diferite etape de producție (precum afumarea), în timp ce volumul de producție nu ar include decât păstrăvii vii. După comunicarea constatărilor definitive, această parte a afirmat că formula utilizată s-a bazat în mod eronat pe rata medie de utilizare a capacității a producătorilor incluși în eșantion, în loc să se bazeze, pe de o parte, pe datele specifice ale industriei peștilor vii și, pe de altă parte, pe cele ale industriei de prelucrare. Partea respectivă a adăugat că, în plus, nu au fost incluse datele industriei de prelucrare care cumpăra pești vii în Uniune, ceea ce ar fi avut un impact semnificativ asupra determinării capacității de producție globale a Uniunii. În cele din urmă, această parte a afirmat că determinarea capacității nu ar trebui în niciun caz să se bazeze pe o formulă, ci pe datele reale ale producătorilor din Uniune.
(81)
Astfel cum se menționează în considerentele 52, 56 și 60, Comisia nu a exclus industria de prelucrare a Uniunii din analiza sa și argumentul potrivit căruia volumul producției ar fi fost calculat în mod incorect a fost respins. În plus, astfel cum se explică în considerentul 53, nu existau date disponibile care să îi fi permis Comisiei să realizeze o analiză segmentată pe baza unor date referitoare la cele două industrii specifice. Din același motiv, determinarea capacității nu se putea baza pe datele reale a peste 700 de producători mici și mijlocii ai Uniunii. Astfel cum s-a explicat în considerentele 123 și 124 din regulamentul provizoriu, rata de utilizare a capacității stabilită de Comisie era în concordanță cu volumul de producție al Uniunii. Prin urmare, argumentul potrivit căruia capacitatea ar fi fost determinată pe baza unor cifre de producție totală incomplete și potrivit căruia rata de utilizare a capacității nu ar trebui să se bazeze pe informațiile furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion a fost, de asemenea, respins. În orice caz, chiar dacă metoda alternativă pentru calcularea volumului de producție propusă de partea interesată ar fi fost acceptată și datele industriei de prelucrare a Uniunii care cumpăra pești vii în Uniune ar fi fost adăugate la datele producătorilor de pești vii din Uniune, ceea ce ar fi avut drept rezultat dubla contabilizare evocată în considerentul 56, evoluția ratei de utilizare a capacității ar fi reflectat aceleași tendințe în cursul perioadei examinate. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(82)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 123-128 din regulamentul provizoriu.
4.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(83)
După comunicarea constatărilor provizorii și astfel cum s-a menționat deja în considerentul 9, o parte interesată a afirmat că Comisia a exclus datele producătorilor din Uniune care prelucrau pești vii cumpărați de la alți producători de pești vii din Uniune și a inclus doar volumul de producție al producătorilor din Uniune care importau peștii vii în vederea prelucrării ulterioare. Această parte a susținut că o parte a industriei de prelucrare din Uniune ar fi fost, ca atare, exclusă din analiză. Prin urmare, conform afirmațiilor părții respective, volumul de vânzări al industriei din Uniune ar fi subestimat și cota de piață calculată pe această bază ar fi incorectă. După comunicarea constatărilor definitive, aceeași parte și-a reiterat observațiile și a afirmat că Comisia ar fi trebuit să utilizeze celelalte metode descrise în considerentul 49, fără a demonstra pertinența acestei aprecieri.
(84)
Din motivele expuse în considerentele 52, 56 și 60, argumentul potrivit căruia volumul producției ar fi fost stabilit în mod incorect și o parte a industriei din Uniune nu ar fi fost luată în considerare în cadrul analizei a fost respins. În consecință, a fost respins și argumentul potrivit căruia volumul vânzărilor și cota de piață ar fi fost stabilite în mod incorect. Astfel cum se explică în considerentul 53, o analiză segmentată nu era posibilă, motiv pentru care a fost respinsă. Totuși, dacă metoda pentru calcularea volumului de vânzări propusă de partea interesată ar fi fost acceptată, acest lucru ar fi avut drept rezultat o dublă contabilizare și, în consecință, o supraestimare a volumului de vânzări și a cotei de piață a industriei din Uniune. În același timp, astfel cum se explică în considerentul 57, acești indicatori ar arăta totuși aceleași tendințe în cursul perioadei examinate. Prin urmare, argumentul se respinge.
(85)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 129 și 133 din regulamentul provizoriu.
4.2.3. Creșterea
(86)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentul 134 din regulamentul provizoriu.
4.2.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(87)
După comunicarea constatărilor provizorii și astfel cum s-a menționat deja în considerentul 9, o parte interesată a afirmat că Comisia a exclus datele producătorilor din Uniune care prelucrau pești vii cumpărați de la alți producători de pești vii din Uniune și că, prin urmare, ocuparea forței de muncă a fost subestimată. După comunicarea constatărilor definitive, această parte a afirmat că formula utilizată s-a bazat în mod eronat pe datele referitoare la ocuparea forței de muncă ale producătorilor incluși în eșantion, în loc să se bazeze pe date referitoare la aceste două industrii specifice. Partea respectivă a adăugat că, în plus, nu au fost incluse datele industriei de prelucrare care cumpăra pești vii în Uniune, ceea ce ar fi avut un impact semnificativ asupra determinării ratei globale de ocupare a forței de muncă a Uniunii. În cele din urmă, această parte a afirmat că determinarea ocupării forței de muncă nu ar trebui în niciun caz să se bazeze pe o formulă, ci pe datele reale ale producătorilor din Uniune.
(88)
Din motivele expuse în considerentele 52, 56 și 60, argumentul potrivit căruia o parte a industriei din Uniune nu ar fi fost luată în considerare în cadrul analizei a fost respins. În plus, astfel cum se explică în considerentul 53, nu existau date disponibile care să îi fi permis Comisiei să realizeze o analiză segmentată pe baza datelor specifice ale industriei peștilor vii, pe de o parte, și ale industriei de prelucrare, pe de altă parte. Din același motiv, determinarea ocupării forței de muncă nu se putea baza pe datele reale a peste 700 de producători mici și mijlocii ai Uniunii. Astfel cum s-a explicat în considerentul 136 din regulamentul provizoriu, cifra ocupării forței de muncă stabilită de Comisie era în concordanță cu volumul de producție al Uniunii. Într-adevăr, atunci când a stabilit datele referitoare la ocuparea forței de muncă, Comisia a luat în considerare întreaga industrie din Uniune, inclusiv industria de prelucrare. În consecință, a fost respins și argumentul potrivit căruia ocuparea forței de muncă ar fi fost stabilită în mod incorect. În orice caz, chiar dacă metoda alternativă pentru calcularea volumului de producție propusă de partea interesată ar fi fost acceptată și datele industriei de prelucrare a Uniunii care cumpăra pești vii în Uniune ar fi fost adăugate la datele producătorilor de pești vii din Uniune, ceea ce ar fi avut drept rezultat dubla contabilizare evocată în considerentul 56, evoluția ocupării forței de muncă ar fi reflectat aceleași tendințe în cursul perioadei examinate. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(89)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 135-137 din regulamentul provizoriu.
4.3. Indicatori microeconomici
4.3.1. Prețurile și factorii care influențează prețurile
(90)
După comunicarea constatărilor provizorii, o parte a afirmat că prețurile de vânzare ale industriei din Uniune nu ar trebui să fie stabilite pe baza unei valori medii, ci în funcție de tipul de produs, întrucât compoziția tipului de produs și ponderea unui anumit tip al produsului în cauză în această compoziție ar avea un impact semnificativ asupra prețului mediu de vânzare. După comunicarea constatărilor definitive, aceeași parte și-a reiterat observațiile fără a furniza justificări în sprijinul afirmației sale.
(91)
Totuși, prin analogie, din motivele expuse în considerentele 67 și 68, acest argument a fost respins.
(92)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 140-142 din regulamentul provizoriu.
4.3.2. Costurile cu forța de muncă
(93)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 143 și 144 din regulamentul provizoriu.
4.3.3. Stocurile
(94)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentul 145 din regulamentul provizoriu.
4.3.4. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(95)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 146-151 din regulamentul provizoriu.
5. Concluzie privind prejudiciul
(96)
Pe baza analizei globale de mai sus a factorilor macroeconomici și microeconomici relevanți și în lipsa altor observații, se confirmă concluziile enunțate în considerentele 152-155 din regulamentul provizoriu, conform cărora întreaga industrie din Uniune, incluzând totalitatea etapelor și a tipurilor de producție (producție de păstrăvi vii, proaspeți, congelați, sub formă de fileuri și afumați), a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Efectele importurilor care au făcut obiectul unor subvenții
(97)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 157-161 din regulamentul provizoriu.
2. Efectele altor factori
2.1. Importurile din țări terțe
(98)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 162-165 din regulamentul provizoriu.
2.2. Rezultatele la export ale industriei din Uniune
(99)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 166 și 168 din regulamentul provizoriu.
2.3. Evoluția consumului
(100)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 169 și 170 din regulamentul provizoriu.
2.4. Concurența cu alte specii de pești
(101)
După comunicarea constatărilor provizorii, anumite părți interesate au reafirmat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de concurența cu alte specii de pești. Părțile au citat studii (11) care ar demonstra, în opinia lor, că alte specii de pești se află în concurență cu păstrăvul-curcubeu porționat pe piața germană. Părțile interesate au susținut, de asemenea, că, pe lângă presupusa concurență cu păstrăvul mare, somonul și peștele pangasius, exista o concurență și cu codul, halibutul, macroul și sebasta, care ar fi cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(102)
Studiile menționate anterior, citate de părțile interesate, nu au furnizat niciun element de probă concludent în sprijinul acestor afirmații, nici în ceea ce privește piața germană, nici în privința pieței Uniunii în ansamblul său. Aceste afirmații au fost, de asemenea, contrazise de faptul că, în cursul perioadei examinate, importurile de păstrăvi-curcubeu din Turcia au crescut atât în ceea ce privește cota de piață, cât și în ceea ce privește volumul vânzărilor în Uniune.
(103)
În orice caz, presupusa concurență din partea altor specii de pești nu ar putea explica deteriorarea economică și financiară globală a industriei din Uniune și, în special, pierderea cotei de piață față de importurile din Turcia, care au crescut în cursul perioadei examinate.
(104)
Pe această bază, afirmațiile formulate în această privință au fost respinse.
(105)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 171-175 din regulamentul provizoriu.
2.5. Sarcina administrativă și de reglementare, limitările geografice
(106)
După comunicarea constatărilor provizorii, anumite părți interesate au reafirmat că analiza nu a luat în considerare impactul negativ al sarcinii administrative în statele membre.
(107)
Sarcina administrativă și de reglementare, inclusiv presupusele limitări în ceea ce privește utilizarea anumitor zone geografice în scopul acvaculturii în statele membre, au fost abordate în considerentele 176-178 din regulamentul provizoriu, ca alt factor care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. Părțile în cauză nu și-au justificat afirmația și nu au furnizat informații suplimentare în această privință. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(108)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 176-178 din regulamentul provizoriu.
2.6. Presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori
(109)
După comunicarea constatărilor provizorii, anumite părți interesate au reafirmat că analiza nu a luat în considerare impactul negativ al presiunii exercitate asupra prețurilor și al puterii importante de negociere a sectorului comerțului cu amănuntul.
(110)
Presiunea exercitată asupra prețurilor și puterea de negociere a sectorului comerțului cu amănuntul au fost abordate în considerentele 179-181 din regulamentul provizoriu, ca alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. Părțile în cauză nu și-au justificat afirmația și nu au furnizat informații suplimentare în această privință. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(111)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 179-181 din regulamentul provizoriu.
2.7. Investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii
(112)
După comunicarea constatărilor provizorii, anumite părți interesate au reafirmat că analiza nu a luat în considerare impactul negativ al altor factori asupra producătorilor individuali din Uniune (precum presupusele investiții excesive, problemele de mediu și litigiile).
(113)
Totuși, acești factori au fost abordați în considerentele 182-186 din regulamentul provizoriu. Părțile în cauză nu și-au justificat afirmația și nu au furnizat informații suplimentare în această privință. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(114)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 182-186 din regulamentul provizoriu.
3. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(115)
Pe baza celor de mai sus și în lipsa altor observații, se confirmă considerentele 187-189 din regulamentul provizoriu, potrivit cărora prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul unor subvenții și potrivit cărora niciun alt factor, analizat atât individual, cât și colectiv, nu întrerupe legătura de cauzalitate.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Interesul industriei din Uniune
(116)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 191-194 din regulamentul provizoriu.
2. Interesul importatorilor neafiliați
(117)
În urma instituirii măsurilor provizorii, alți doi importatori s-au făcut cunoscuți și au susținut că instituirea unor taxe asupra păstrăvilor din Turcia i-ar afecta în mod negativ. Totuși, părțile respective nu și-au fundamentat afirmațiile. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.
(118)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 195 și 198 din regulamentul provizoriu.
3. Interesul utilizatorilor, al consumatorilor și al furnizorilor
(119)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 199-203 din regulamentul provizoriu.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(120)
Pe baza celor de mai sus și în lipsa altor observații, se confirmă considerentul 204 din regulamentul provizoriu, conform căruia nu există motive imperioase care să conducă la concluzia că instituirea unor măsuri în cazul importurilor produsului în cauză originar din Turcia nu este în interesul Uniunii.
G. MĂSURI COMPENSATORII
(121)
Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri compensatorii definitive care să împiedice agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unor subvenții.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)
(122)
Având în vedere ajustarea descrisă în considerentele 70 și 71 de mai sus, marjele de prejudiciu au fost revizuite astfel cum se explică în considerentul 127 de mai jos.
(123)
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 206-217 din regulamentul provizoriu.
2. Măsuri definitive
(124)
Prin prisma celor de mai sus și în conformitate cu articolul 15 din regulamentul de bază, ar trebui instituite taxe compensatorii definitive în conformitate cu regula taxei celei mai mici menționată la articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de subvenție. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul celei mai scăzute dintre aceste două marje.
(125)
Având în vedere gradul ridicat de cooperare din partea producătorilor-exportatori turci, taxa aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate taxe instituite pentru întreprinderile din eșantion sau care au cooperat la anchetă. Taxa pentru „toate celelalte societăți” va fi aplicată societăților care nu au cooperat la anchetă.
(126)
În cazul societăților cooperante din Turcia neincluse în eșantion și enumerate în anexă, nivelul taxei definitive se stabilește la nivelul mediei ponderate a taxelor aplicabile societăților incluse în eșantion.
(127)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei compensatorii definitive, exprimate în procent din prețul CIF la frontiera Uniunii înainte de vămuire, ar trebui să fie următoarele:
Societate
Marjă de subvenție
Marjă de prejudiciu
Taxă compensatorie
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Alte societăți cooperante
7,6 %
23 %
7,6 %
Toate celelalte societăți
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Măsurile compensatorii de mai sus sunt stabilite sub formă de taxe ad valorem, adică proporțional cu valoarea importului.
(129)
Nivelurile individuale ale taxei compensatorii pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor acestei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitățile juridice menționate.
(130)
Importurile de produs în cauză, fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod special în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entități afiliate societăților menționate în mod special, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(131)
O societate poate solicita aplicarea acelorași niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (12). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante cu ajutorul cărora se poate demonstra că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de rata taxei care i se aplică. Dacă schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, se va publica un aviz de informare cu privire la schimbarea denumirii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
(132)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor compensatorii, taxa reziduală stabilită pentru toate celelalte societăți se va aplica nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi către Uniune în perioada anchetei.
3. Angajamente
(133)
După publicarea regulamentului provizoriu, 15 producători-exportatori au oferit angajamente de preț în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază.
(134)
Comisia a analizat cu atenție aceste oferte, ținând cont de contextul specific al relației cu Turcia. Comisia a considerat, totuși, că aceste angajamente nu ar fi practice în cadrul procedurii actuale, din cauza numărului ridicat de forme de prezentare ale produsului în cauză, a diferențelor de preț semnificative dintre aceste forme de prezentare și a riscului de compensare încrucișată datorat vânzării de alte produse acelorași clienți.
(135)
După comunicarea constatărilor definitive, o parte interesată (AEA) a afirmat că motivele pentru care angajamentele nu au fost considerate practice nu sunt corecte. În primul rând, ea a afirmat că numărul formelor de prezentare este limitat, că ele pot fi identificate în mod clar prin intermediul codurilor TARIC și că, dacă este necesar, anumite forme de prezentare pot fi grupate; ea a afirmat apoi că existența unor diferențe de preț ridicate între diferitele forme de prezentare nu ar face imposibile angajamentele, deoarece a fost posibil să se stabilească prețuri minime de import diferite pentru diferitele forme de prezentare; în cele din urmă, ea a afirmat că, în trecut, fuseseră acceptate angajamente similare în cazul altor produse din pește (somon) (13).
(136)
În primul rând, producătorii-exportatori incluși în eșantion care oferiseră angajamente și în cazul cărora Comisia dispunea de informații detaliate exportaseră șapte forme de prezentare diferite ale produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă. Aceste forme de prezentare nu pot fi identificate în mod clar prin intermediul codurilor TARIC. În plus, eventuala grupare a unor forme de prezentare care implică prețuri diferite poate conduce la o compensare încrucișată între prețurile minime de import ale diferitelor forme de prezentare. În al doilea rând, dacă numărul ridicat de producători-exportatori și de forme de prezentare, combinat cu diferențele de preț semnificative dintre formele de prezentare, ar fi contrabalansat cu un număr ridicat de prețuri minime la import, așa cum sugerează partea interesată, acest lucru ar complica și mai mult monitorizarea angajamentelor. În al treilea rând, atenuarea riscului de compensare încrucișată prin controlul continuu al respectării unei clauze de a nu mai vinde alte produse acelorași clienți ar fi disproporționat de oneroasă și, prin urmare, nerealistă. În cele din urmă, în ceea ce privește cauza referitoare la somon, angajamentele acceptate la momentul respectiv s-au dovedit a fi nerealiste, fapt demonstrat de numeroasele retrageri din cursul perioadei de aplicare a măsurilor. Din motivele menționate mai sus, argumentele potrivit cărora angajamentele ar fi practice în cazul de față sunt respinse.
(137)
Prin urmare, angajamentele de preț oferite au fost respinse.
4. Perceperea definitivă a taxelor provizorii
(138)
Având în vedere marjele de subvenție constatate și dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei din Uniune, ar trebui percepute definitiv sumele depuse cu titlu de taxă compensatorie provizorie instituită de regulamentul provizoriu. Sumele depuse peste nivelurile definitive ale taxei compensatorii ar trebui să fie eliberate.
(139)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (14),
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă compensatorie definitivă la importurile de păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):
-
viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau
-
proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:
-
sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau
-
fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau
-
sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare,
care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (codurile TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 și 0305430011) și care provine din Turcia.
(2) Nivelurile taxei compensatorii definitive aplicabile prețului net, franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos este stabilit după cum urmează:
Societate
Taxă compensatorie
Cod adițional TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști.
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gümüșdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AȘ
9,5 %
B965
Özpekler İnșaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Șirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AȘ
8,0 %
B967
Societățile enumerate în anexă
7,6 %
Toate celelalte societăți
9,5 %
B999
(3) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele depuse sub formă de taxă compensatorie provizorie în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1195/2014 se percep definitiv. Sumele depuse care depășesc nivelurile definitive ale taxei compensatorii se eliberează.
Articolul 3
În cazul în care un nou producător-exportator din Turcia furnizează Comisiei elemente de probă suficiente pentru a demonstra că:
-
nu a exportat în Uniune produsele descrise la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 ianuarie 2013 până la 31 decembrie 2013);
-
nu este afiliat niciunuia dintre exportatorii sau producătorii din Turcia care fac obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament;
-
a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă care stă la baza măsurilor sau și-a asumat obligația contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune.
Articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea noului producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion și supuse astfel taxei medii ponderate de 7,6 %.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 februarie 2015.