PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1343/2013 AL CONSILIULUI
din 12 decembrie 2013
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de peroxosulfați (persulfați) originari din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
Regulamentul (CE) nr. 1184/2007 al Consiliului (2) a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de persulfați originari din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), Taiwan și Statele Unite ale Americii („ancheta inițială” și „măsurile inițiale”). Măsurile referitoare la RPC au luat forma unei taxe ad valorem de 71,8 % pentru toate societățile, cu excepția a doi producători-exportatori chinezi cărora le-au fost acordate taxe individuale.
2. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(2)
La 10 octombrie 2012, Comisia a anunțat printr-un aviz (denumit în continuare „aviz de deschidere”) (3), publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de persulfați originari din RPC.
(3)
Reexaminarea a fost deschisă în urma unei cereri justificate, înaintată de către doi producători europeni, RheinPerChemie GmbH & Co. KG și United Initiators GmbH & Co. KG (denumiți în continuare „solicitanții”), reprezentând 100 % din totalul producătorilor de persulfați din Uniune.
(4)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar duce probabil la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
3. Anchetă
3.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada luată în considerare
(5)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2011 și 30 septembrie 2012 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
3.2. Părțile vizate de anchetă
(6)
Comisia a informat în mod oficial solicitanții, producătorii-exportatori din RPC, importatorii independenți și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, producătorii din țările potențial analoage și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.
(7)
Având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori din RPC și de importatori independenți din Uniune implicați în anchetă, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se determine alcătuirea eșantionului, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(8)
Niciunul dintre importatori nu s-a făcut cunoscut.
(9)
Doar un singur producător-exportator din RPC a răspuns la chestionar. Prin urmare, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori.
(10)
Comisia a transmis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri din partea a doi producători din Uniune, din partea unui producător-exportator din RPC și din partea unui producător din Turcia, considerată țară potențial analoagă.
(11)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului rezultant, precum și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Germania;
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Germania;
(b)
producător-exportator din RPC
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Shanghai (4).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(12)
Produsul în cauză este același cu produsul vizat de ancheta inițială, și anume peroxosulfați (persulfați), inclusiv sulfatul de peroximonosulfat de potasiu („produsul în cauză”), încadrat în prezent la codurile NC 2833 40 00 și ex 2842 90 80.
(13)
Produsul în cauză este folosit ca inițiator sau ca agent de oxidare într-un număr de aplicații. Unele exemple includ folosirea sa ca inițiator de polimerizare în producerea de polimeri, ca agent de gravare în producerea de plăci cu circuite imprimate, în preparatele cosmetice pentru păr, în descleierea textilelor, în fabricarea hârtiei, ca substanță de curățat protezele dentare și ca dezinfectant.
(14)
Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul în cauză și cel fabricat și vândut pe piața internă din RPC, precum și cel fabricat și vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
1. Observații generale
(15)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă dumpingul se practică în prezent și dacă este probabil ca el să continue sau să reapară la o posibilă expirare a măsurilor în vigoare privind anumite importuri din RPC.
(16)
Astfel cum se explică în considerentul 9, un singur producător-exportator chinez a cooperat în cadrul anchetei și nu a exportat produsul în cauză către Uniune în cursul PAR. După cum se menționează mai jos în considerentul 22 și după cum se explică în detaliu în considerentele 51-53, ancheta a arătat că, în principiu, toate importurile din RPC în cursul PAR au fost realizate de un exportator, care, conform constatărilor anchetei inițiale, nu a practicat dumpingul și care nu face obiectul prezentei reexaminări. Prin urmare, în acest caz nu se poate realiza analiza dumpingului
2. Evoluția importurilor în cazul în care măsurile sunt abrogate
(17)
Pentru a evalua probabilitatea reapariției dumpingului, au fost luate în considerare informațiile furnizate de producătorul-exportator chinez cooperant, informațiile colectate în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și datele disponibile în ceea ce privește producătorii-exportatori care nu au cooperat. Datele disponibile au fost extrase din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, din informațiile publicate în cadrul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, inițiată în martie 2013 de Statele Unite ale Americii (SUA) (5), din statisticile aflate la dispoziția Comisiei, și anume datele lunare transmise de statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază („baza de date 14.6”) și din datele Eurostat privind importurile.
(a) Prețurile și volumul importurilor în Uniune din RPC și cele din alte țări terțe
(18)
Datele disponibile în cursul anchetei au arătat că, în principiu, toate importurile din RPC în cursul PAR au fost realizate de un exportator chinez care, conform constatărilor anchetei inițiale, nu a practicat dumpingul (6). Prin urmare, importurile respective nu fac obiectul măsurilor antidumping. Prețurile acestor importuri au rămas sub prețurile industriei din Uniune pe parcursul perioadei respective.
(19)
În ciuda faptului că prețurile de import în Uniune practicate de China au crescut cu 29 % în cursul perioadei luate în considerare, acestea au rămas scăzute și au subcotat prețul industriei din Uniune în cursul PAR. Prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii au crescut, de asemenea, dar cu o rată mai puțin pronunțată, de 7 %.
(20)
Singurul exportator chinez cooperant, care este supus actualelor măsuri antidumping, nu a exportat produsul în cauză către Uniune în cursul PAR. Cu toate acestea, ancheta a arătat că el a exportat la prețuri de dumping către piețele țărilor terțe și că prețurile pe care le-a practicat au fost chiar mai mici decât cele ale actualelor importuri din RPC pe piața Uniunii. Acesta este un indiciu că exportatorii din China continuă să practice dumpingul și că prețurile lor sunt scăzute.
(21)
Piața Uniunii este formată în principal din importuri provenind din trei țări: China, Turcia și SUA, reprezentând fiecare între 8 % și 10 % din cota de piață, și doi producători din Uniune, cu o cotă de piață de aproximativ 65-75 %. Ancheta a arătat că SUA au continuat să fie prezente pe piața Uniunii și au reprezentat aproximativ o treime din importurile totale în cursul PAR. Prețurile de import din SUA au fost, în medie, cu 10 % mai mari decât prețurile de import din RPC. Această constatare, împreună cu subcotarea constatată a prețurilor industriei din Uniune, indică faptul că importurile din China au continuat să exercite o presiune în sensul scăderii prețurilor de vânzare din Uniune.
(22)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 18, importurile din China în timpul PAR au fost realizate de către un exportator care, conform constatărilor anchetei inițiale, nu a practicat dumpingul. Între 2009 și PAR, volumul acestor importuri a crescut cu 24 %, iar cota de piață aferentă a crescut de la 8 % la 9,6 % din consumul total al Uniunii din aceeași perioadă.
(23)
Trebuie să se reamintească faptul că în perioada 1995-2001 au fost instituite măsuri antidumping împotriva persulfaților din RPC. Deoarece aceste măsuri au fost abrogate, volumul importurilor din RPC a crescut de la sub 200 de tone în 2001 la peste 4 000 de tone în 2003, depășind dublul acestei valori în 2006 și ajungând la aproape 9 000 de tone. Cu alte cuvinte, importurile din China au ocupat mai mult de 20 % din piața Uniunii în câțiva ani. În perioada 2003-2006, în timp ce consumul a crescut cu 7 %, cota de piață a importurilor chineze s-a dublat. Acest lucru arată că exportatorii chinezi sunt în măsură să aibă o cotă de piață considerabilă pe piața din Uniune în absența măsurilor antidumping.
(24)
Având în vedere faptele și considerentele de mai sus, în special reacția Chinei la abrogarea măsurilor de pe piața Uniunii în 2001, nivelul prețurilor din China în perioada anchetei de reexaminare și continuarea practicilor de dumping pe piețele țărilor terțe, se consideră că este probabil ca, pe termen scurt, importurile chinezești la prețuri scăzute să se reia în cantități mari pe piața Uniunii în cazul în care măsurile actuale ar fi abrogate.
(b) Comportamentul prin care producătorii chinezi stabilesc prețurile pe alte piețe de export
(25)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 16 de mai sus, societatea chineză cooperantă nu a exportat către Uniune în cursul PAR și nu a fost posibil să se compare valorile normale de pe piața internă cu prețurile la export către Uniune. Cu toate acestea, s-a evaluat, astfel cum s-a menționat în considerentul 24 de mai sus, dacă exporturile societății către țări terțe au fost efectuate în cursul PAR la prețuri de dumping. Deoarece societății i s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, valorile normale au fost stabilite pe baza datelor acesteia.
(26)
Pentru cele trei tipuri de produs în cauză, în cazul cărora vânzările pe piața internă au fost reprezentative și au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, valorile normale au fost stabilite pe baza prețurilor plătite de clienți independenți pe piața internă Pentru un singur tip, valoarea normală a trebuit să fie construită pe baza costului de producție, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Costurile de producție, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale ale societății, precum și profitul realizat de aceasta ca urmare a vânzărilor pe piața internă efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, au fost utilizate pentru a stabili valoarea normală a acestui tip.
(27)
Comparația între valoarea medie ponderată normală și prețul mediu de export ponderat la nivelul franco fabrică pentru țări terțe, stabilite pe baza datelor raportate și verificate, a arătat o marjă de dumping medie ponderată de 9,4 %.
(28)
În ceea ce privește comportamentul în materie de stabilire a prețurilor, existența măsurilor antidumping în India și în SUA este, de asemenea, o indicație clară a practicilor de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi pe alte piețe.
(c) Atractivitatea pieței Uniunii
(29)
Ancheta a arătat că această societate chineză cooperantă exportase către o gamă largă de țări terțe, cum ar fi Brazilia, Indonezia, Malaysia, Africa de Sud, Coreea de Sud, Taiwan, Thailanda și Emiratele Arabe Unite. Prețurile la export practicate pe piețele terțe de societatea chineză cooperantă au fost astfel comparate la nivelul prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune și cu prețul de import pentru RPC în cursul PAR pe piața Uniunii. Această comparație a arătat că exportatorul chinez cooperant a practicat prețuri cu până la 40 % mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune în cursul PAR.
(30)
Această analiză demonstrează, pe de o parte, că prețurile de pe piața Uniunii sunt mai ridicate și, prin urmare, foarte atractive și, pe de altă parte, că prețurile oferite de celălalt exportator chinez sunt mai mici decât prețul de import actual din China pe piața Uniunii.
(31)
Trebuie de asemenea remarcat faptul că valorile normale din timpul perioadei de anchetă ale societății cooperante au fost în general mai scăzute decât prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Acest lucru confirmă atractivitatea pieței Uniunii, deoarece ar genera în mod clar profituri mai mari pentru producătorii chinezi. Nivelul scăzut al prețurilor din China nu pare să se bazeze pe niciun alt criteriu decât abundența capacității și a ofertei la produsul în cauză.
(32)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 28, anumite piețe terțe, cum ar fi SUA și India, au devenit mai puțin atractive pentru exportatorii chinezi ca urmare a existenței măsurilor antidumping. În plus, în termeni relativi, s-a constatat că celelalte piețe din țări terțe au funcționat la niveluri de preț mai scăzute decât cele de pe piața Uniunii. În ceea ce privește celelalte piețe din țări terțe, care nu sunt vizate de măsuri, acestea sunt deja alimentate de societăți care sunt prezente pe aceste piețe; prin urmare, orice capacitate neutilizată din RPC ar putea fi utilizată pentru exporturi către piața Uniunii.
(33)
Pe baza celor de mai sus, se preconizează că importurile din China s-ar relua în volume mai mari și ar exercita o presiune mai mare asupra prețurilor pe piața Uniunii în cazul în care măsurile actuale ar fi ridicate.
(d) Capacitatea de producție și supracapacitatea disponibilă pentru exporturi
(34)
În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, în absența altor informații disponibile, analiza capacității neutilizate în RPC s-a bazat pe datele disponibile, și anume pe informațiile limitate furnizate de producătorul-exportator chinez cooperant, cu privire la situația pieței în RPC, cele furnizate de industria din Uniune, precum și pe informațiile publice disponibile la nivelul celor cinci producători principali identificați în RPC și pe datele colectate în etapa de deschidere a procedurii. Informațiile furnizate de aceste surse s-au dovedit a fi coerente.
(35)
Pe baza acestor informații, se presupune că în RPC sunt disponibile mai mult de 100 000 de tone de capacitate de producție, care reprezintă aproximativ de trei ori volumul consumului din Uniune pe parcursul PAR.
(36)
Pe baza ratei de utilizare a capacității de către producătorul cooperant, s-a concluzionat că există capacități potențial semnificative în RPC, care ar putea fi utilizate pentru creșterea producției și redirecționarea acesteia pe piața Uniunii în cazul în care s-ar permite ca măsurile antidumping să expire.
(e) Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului
(37)
Având în vedere cele de mai sus, s-a considerat că este probabil ca dumpingul să reapară în cazul în care s-ar permite ca măsurile antidumping să expire. În special, nivelul valorilor normale stabilite în China, practicile de dumping ale producătorului cooperant pe piețele țărilor terțe, existența măsurilor antidumping împotriva exportatorilor chinezi în India și SUA, atractivitatea pieței Uniunii, în raport cu alte piețe, și disponibilitatea unei semnificative capacități de producție în RPC indică o probabilitate de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile actuale sunt abrogate.
D. SITUAȚIA EXISTENTĂ PE PIAȚA UNIUNII
1. Definiția industriei din Uniune
(38)
Prezenta anchetă a confirmat că persulfații sunt fabricați doar de doi producători din Uniune. Aceștia reprezintă 100 % din producția totală a Uniunii în decursul PAR. Ambii producători au susținut cererea de reexaminare și au cooperat la anchetă.
(39)
Respectivele două societăți constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumite în continuare „industria din Uniune”.
2. Observație preliminară
(40)
Pentru a proteja confidențialitatea în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, informațiile referitoare la cei doi producători din Uniune sunt prezentate sub formă de indici sau intervale.
(41)
Informații privind importurile au fost analizate la nivelul codului NC pentru cele trei tipuri principale de produs similar, persulfat de amoniu, persulfat de sodiu, persulfat de potasiu, la nivelul codului TARIC pentru al patrulea rând, peroximonosulfatul de potasiu. Analiza importurilor a fost completată cu date colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
3. Consumul la nivelul Uniunii
(42)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii, a datelor de la Eurostat privind importurile, la nivelul codurilor NC și TARIC.
(43)
Consumul din Uniune în cursul PAR a fost ușor mai mare decât la începutul perioadei luate în considerare. S-a înregistrat o creștere de 22 % între 2009 și 2010, dar în continuare consumul a scăzut în mod constant până la aproximativ 18 %.
Tabelul 1
Consum
2009
2010
2011
PAR
Consumul (tone)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Indice (2009 = 100)
100
122
114
103
Sursa: Răspunsurile la chestionar, Eurostat, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
4. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor din RPC
(44)
Volumele și cotele de piață ale importurilor din RPC au fost analizate pe baza datelor Eurostat și a datelor colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(45)
Comparația dintre bazele de date menționate mai sus indică faptul că toate importurile din RPC provin de la o societate în privința căreia s-a constatat că nu a practicat dumpingul în ancheta inițială. În consecință, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC și evoluția prețurilor acestora nu pot fi analizate.
(46)
În plus, deoarece producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor antidumping nu au exportat produsul în cauză către Uniune în cursul PAR, nu a fost posibil să se calculeze subcotarea prețurilor pentru RPC.
5. Importurile din alte țări terțe
(47)
Volumul importurilor din alte țări și cotele de piață ale acestora în cursul perioadei examinate figurează în tabelul de mai jos. Acestea au fost stabilite pe baza informațiilor statistice furnizate la nivelul codurilor NC și TARIC. Din motive de confidențialitate, după cum se explică în considerentul 40 de mai sus, cifrele privind cota de piață sunt prezentate sub formă indexată.
Tabelul 2
Importurile din alte țări terțe
2009
2010
2011
PAR
Turcia
Volumul importurilor (tone)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indice (2009 = 100)
100
129
101
130
Preț, EUR/tonă
1 137
1 010
1 130
1 158
Indice (2009 = 100)
100
89
99
102
Cota de piață
Indice
100
106
89
126
SUA
Volumul importurilor (tone)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indice (2009 = 100)
100
108
114
70
Preț, EUR/tonă
1 053
1 170
1 201
1 099
Indice (2009 = 100)
100
111
114
104
Cota de piață
Indice
100
88
100
68
Alte țări terțe
Volumul importurilor (tone)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indice (2009 = 100)
100
97
86
67
Preț, EUR/tonă
1 443
1 518
1 605
1 738
Indice (2009 = 100)
100
105
111
120
Cota de piață
Indice
100
80
76
65
Total țări terțe
Volumul importurilor (tone)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indice (2009 = 100)
100
112
104
88
Preț, EUR/tonă
1 163
1 179
1 252
1 231
Indice (2009 = 100)
100
101
108
106
Cota de piață
Indice
100
92
91
85
Sursa: Eurostat și TARIC.
(48)
Volumul importurilor din alte țări terțe pe piața Uniunii a scăzut cu aproximativ 12 % în cursul perioadei luate în considerare, iar prețul mediu a crescut cu 6 % în timpul aceleiași perioade. Cota de piață pierdută de către alte țări terțe a fost preluată parțial de importurile din China și de industria din Uniune. În aceeași perioadă, industria din Uniune a majorat prețurile în medie cu 7 %, astfel cum se precizează în considerentul 64 de mai jos.
6. Situația economică a industriei din Uniune
6.1. Observații preliminare
(49)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune.
6.2. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(50)
Producția industriei din Uniune a crescut semnificativ în cursul perioadei examinate. Creșterea a fost însemnată în special între 2009 și 2010, când a urcat cu 32 puncte procentuale. Ea a rămas ulterior stabilă, înregistrând o scădere ușoară între 2011 și PAR.
Tabelul 3
Producția totală a Uniunii
2009
2010
2011
PAR
Producție (tone)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Indice (2009 = 100)
100
132
135
125
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
(51)
Capacitatea de producție a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Având în vedere că producția a crescut în perioada 2009-2011, gradul de utilizare a capacității a crescut în total cu 34 %. Această tendință s-a schimbat în cursul PAR deoarece scăderea producției a dus și la o scădere a capacității de utilizare cu șase puncte procentuale, așa cum se indică în cele ce urmează:
Tabelul 4
Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2009
2010
2011
PAR
Capacitatea de producție (tone)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Indice (2009 = 100)
100
101
101
101
Gradul de utilizare a capacității
60 %
79 %
81 %
75 %
Indice (2009 = 100)
100
131
134
124
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.3. Stocuri
(52)
Deși nivelul stocurilor finale ale industriei din Uniune a crescut substanțial între 2009 și PAR, el rămâne relativ scăzut în raport cu nivelul de producție.
Tabelul 5
Stocuri finale
2009
2010
2011
PAR
Stocuri finale (tone)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Indice (2009 = 100)
100
144
227
184
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.4. Volumul vânzărilor
(53)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți a urmat tendința consumului cu un vârf în 2010 și apoi o tendință descrescătoare în anii următori, până la sfârșitul PAR. Pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul a crescut cu 6 %.
Tabelul 6
Vânzări către clienți independenți
2009
2010
2011
PAR
Volum (tone)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Indice (2009 = 100)
100
122
113
106
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.5. Cota de piață
(54)
Deoarece volumul vânzărilor către Uniune a urmat tendința consumului, cota de piață a industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în perioada luată în considerare.
Tabelul 7
Cota de piață a Uniunii
2009
2010
2011
PAR
Cota de piață a industriei din Uniune
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
Indice (2009 = 100)
100
100
100
103
Sursa: Răspunsurile la chestionar, Eurostat și TARIC.
6.6. Creștere
(55)
Astfel cum s-a explicat mai sus, creșterea consumului din Uniune a fost limitată la 3 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare. Industria din Uniune a reușit să-și crească ușor volumul vânzărilor și cota de piață în aceeași perioadă.
6.7. Numărul de angajați și productivitatea
(56)
Gradul de ocupare a forței de muncă în industria Uniunii a rămas stabil între 2009 și PAR. Cu toate acestea, productivitatea pe lucrător, măsurată ca rezultat în tone per angajat, a crescut în mod vizibil în această perioadă în conformitate cu tendință de producție. Datele sunt detaliate în continuare:
Tabelul 8
Totalul ocupării forței de muncă și al productivității în UE
2009
2010
2011
PAR
Indicele angajaților
100
100
103
101
Indicele productivității
100
132
131
124
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.8. Prețurile unitare de vânzare
(57)
Prețurile de vânzare unitare practicate de industria din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii au crescut cu 7 % între 2009 și PAR. Această creștere cu 7 % a prețului mediu de vânzare practicat de industria din Uniune se poate explica prin variația gamei de produse vândute în cursul perioadei luate în considerare. Acest preț, chiar luând în considerare potențiala diferență în ceea ce privește gama de produse, a fost semnificativ mai mare decât prețul practicat de producătorul cooperant din China pentru exportul către țări terțe.
Tabelul 9
Prețul unitar al vânzărilor din Uniune
2009
2010
2011
PAR
Prețurile unitare ale vânzărilor Uniunii (EUR/tonă)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Indice (2009 = 100)
100
100
105
107
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.9. Rentabilitatea
(58)
În 2009, rentabilitatea industriei din Uniune a fost apropiată de pragul de echilibru. Ulterior, în perioada 2010-PAR, rentabilitatea a rămas mai mare de 10 %. Saltul brusc al indicelui de rentabilitate între 2009 și 2010 rezultă prin urmare din nivelul foarte scăzut din 2009, care a fost un an critic pentru industria din Uniune. Nivelul înalt de rentabilitate din 2011 a fost cauzat de un eveniment ieșit din comun care a determinat reducerea costurilor și care nu se va repeta în viitor. Rentabilitatea continuă să manifeste o tendință de scădere, după cum rezultă de altfel din datele înregistrate în cursul PAR.
Tabelul 10
Rentabilitatea
2009
2010
2011
PAR
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune
Indice (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.10. Investiții și randamentul investițiilor
(59)
Ancheta a arătat că industria din Uniune a fost în măsură să își mențină nivelul ridicat de investiții în întreaga perioadă luată în considerare.
(60)
Randamentul investițiilor a urmat îndeaproape tendința rentabilității în 2009 și 2011, nefiind reprezentativ, astfel cum se explică în considerentul 58 de mai sus.
Tabelul 11
Investițiile și randamentul investițiilor
Indice (2009 = 100)
2009
2010
2011
PAR
Investițiile
100
71
110
99
Randamentul investițiilor
100
3 166
4 647
2 455
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.11. Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(61)
Fluxul de numerar, care afectează capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, exprimat ca procent din cifra de afaceri a produsului în cauză, a urmat o tendință similară celei a rentabilității. Acesta s-a îmbunătățit în mod semnificativ până în 2011 și a scăzut pe parcursul PAR.
Tabelul 12
Fluxul de numerar
2009
2010
2011
PAR
Flux de numerar
Indice (2009 = 100)
100
288
381
172
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.12. Salariile
(62)
În timp ce numărul de persoane angajate de industria din Uniune a rămas stabil, salariile au crescut cu 12 % în cursul perioadei luate în considerare.
6.13. Amploarea marjei de dumping
(63)
Astfel cum s-a explicat mai sus, nu au existat importuri din RPC care să facă obiectul unui dumping pe parcursul perioadei luate în considerare și, prin urmare, dimensiunea marjei de dumping nu a putut fi evaluată.
6.14. Redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(64)
Luând în considerare absența importurilor de dumping la prețuri scăzute din RPC, nivelul relativ ridicat al utilizării capacității și creșterea cotei de piață realizate de industria din Uniune, nivelul de rentabilitate și evoluția pozitivă a anumitor indicatori financiari, se concluzionează că industria din Uniune s-a redresat de pe urma efectelor practicilor de dumping anterioare în cursul perioadei luate în considerare. Acțiunea de recuperare este totuși recentă, observându-se un anumit declin al mai multor indicatori de prejudiciu precum rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și investițiile pe piața Uniunii în cursul PAR.
7. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(65)
Ancheta a arătat că importurile de produse la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping din RPC pe piața Uniunii au încetat imediat după instituirea măsurilor inițiale în 2007 și nu au fost prezente în timpul perioadei examinate sau în cursul PAR. Importurile din RPC prezente pe piața Uniunii provin de la singurul producător chinez nu a practicat dumpingul în ancheta inițială. Acest lucru a permis industriei din Uniune să realizeze un nivel ridicat de producție, o creștere a volumului de vânzări, o creștere a prețului mediu de vânzare, a cotei de piață și a rentabilității și să-și îmbunătățească situația financiară generală.
(66)
Prin urmare, se concluzionează că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. Având în vedere scăderea consumului și deteriorarea, în cursul PAR, a anumitor indicatori de prejudiciu, astfel cum este descris mai sus, situația industriei din Uniune rămâne vulnerabilă.
E. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Observații preliminare
(67)
Pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care se permite expirarea măsurilor, a fost analizat impactul potențial al importurilor chineze asupra pieței și industriei din Uniune, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(68)
Analiza s-a concentrat pe capacitatea neutilizată în RPC și pe comportamentul exportatorilor chinezi pe piețele țărilor terțe și pe piața Uniunii.
2. Capacitatea disponibilă neutilizată în RPC
(69)
Conform informațiilor colectate și verificate în cursul anchetei, se estimează că în China este disponibilă o capacitate de producție pentru produsul în cauză de aproximativ 100 000 de tone. În plus, există mai mulți producători mici răspândiți în țară, ceea ce face ca această cifră să fie și mai mare.
(70)
Din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi, nu există date disponibile care să indice cu precizie procentul neutilizat din această capacitate, care ar putea fi folosit pentru exportul produsului în cauză pe piața Uniunii. Cu toate acestea, ancheta a arătat că singurul producător chinez cooperant are un surplus de capacitate de aproximativ 30 %. Extrapolarea acestor informații la toate societățile chineze ar însemna că, în prezent, în RPC există un surplus de capacitate de peste 30 000 de tone.
(71)
Pe baza celor de mai sus, chiar dacă societățile chineze nu ar funcționa la capacitate maximă, tot ar fi disponibile pentru exportul din RPC 20 000-25 000 de tone de produs în cauză. Având în vedere constatările și concluziile menționate în considerentele 22-44 de mai sus, este evident că, în cazul în care măsurile nu ar fi prelungite, capacitatea neutilizată disponibilă în China va fi direcționată spre exportul către piața Uniunii. Acest potențial volum de export suplimentar ar trebui să fie înțeles în contextul consumul Uniunii de aproximativ 25 000-35 000 de tone în cursul PAR.
3. Exporturile din RPC
(72)
Astfel cum se menționează în considerentul 20 de mai sus, ancheta a arătat că exporturile chineze către țări terțe s-au realizat la prețuri de dumping. În plus, rezultatele reexaminărilor în perspectiva expirării măsurilor, efectuate de autoritățile competente din SUA și din India, au condus la concluzia că măsurile antidumping în vigoare privind persulfații din RPC ar trebui să fie prelungite. În această situație, se preconizează că capacitatea liberă de producție a exportatorilor chinezi va fi folosită în primul rând pentru a fabrica produse destinate exportului către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite ca măsurile antidumping să expire. Astfel cum se explică în considerentul 32 de mai sus, având în vedere că furnizarea către piețele altor țări terțe, care nu fac obiectul măsurilor, este deja asigurată de către societăți care sunt prezente pe aceste piețe, orice capacitate de producție neutilizată disponibilă în RPC ar putea fi utilizată pentru a exporta produsul în cauză pe piața Uniunii.
(73)
Luând în considerare practicile anterioare de dumping ale exportatorilor din China care au dus la instituirea măsurilor în vigoare și comportamentul lor actual de dumping în țări terțe, se poate concluziona că aceste volume de exporturi către Uniune ar fi realizate la prețuri de dumping.
(74)
Mai mult, după cum s-a menționat în considerentul 23 de mai sus, reamintim faptul că în perioada 1995-2001 au fost instituite măsuri antidumping la exportul de persulfați din RPC. Deoarece aceste măsuri nu au fost prelungite, importurile din RPC au crescut de la mai puțin de 200 de tone în 2001 la aproximativ 10 000 de tone în 2006 și, prin urmare, au acaparat mai mult de 20 % din piața Uniunii.
4. Concluzie
(75)
În consecință, având în vedere constatările anchetei, și anume capacitatea neutilizată disponibilă în RPC, continuarea dumpingului din China către țări terțe, capacitatea limitată a exportatorilor chinezi de a vinde pe alte piețe principale din țări terțe și capacitatea lor de a redirecționa volumele de export către piața din Uniune, se consideră că abrogarea măsurilor ar fragiliza poziția industriei din Uniune pe piața de bază și că prejudiciul suferit ar reapărea din cauza probabilității destul de mari ca importurile din China să se realizeze la prețuri de dumping. Nu există motive să se creadă că îmbunătățirea performanței industriei din Uniune din cauza măsurilor în vigoare s-ar menține sau consolida dacă măsurile ar fi abrogate. Dimpotrivă, există condiții favorabile pentru o schimbare probabilă a importurilor chineze către piața Uniunii la prețuri de dumping și în cantități considerabile, iar acest lucru ar putea submina evoluțiile pozitive din piața Uniunii înregistrate în cursul perioadei luate în considerare. Importurile chineze practicate probabil la prețuri de dumping ar putea exercita presiuni asupra prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune, făcând-o să piardă cote de piață, și ar avea un impact negativ asupra performanței financiare a industriei Uniunii, care este încă vulnerabilă, astfel cum se explică în considerentul 66 de mai sus.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(76)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor existente ar fi împotriva interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(77)
Dat fiind că această anchetă este o reexaminare a măsurilor în vigoare, ea a permis evaluarea oricărui impact negativ nejustificat al actualelor măsuri antidumping asupra părților interesate.
2. Interesul industriei din Uniune
(78)
S-a concluzionat în considerentul 70 de mai sus că situația industriei din Uniune ar cunoaște probabil o deteriorare gravă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. În consecință, menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, deoarece producătorii din Uniune ar trebui să fie capabili să își mențină volumul vânzărilor, cota de piață, rentabilitatea și situația lor economică în general pozitivă. Prin contrast, suprimarea măsurilor ar amenința în mod serios viabilitatea industriei din Uniune, deoarece există motive să se preconizeze o reorientare a importurilor chineze către piața Uniunii la prețuri de dumping și în cantități considerabile care ar provoca o reapariție a prejudiciului.
3. Interesul utilizatorilor
(79)
Niciunul dintre cei 44 de utilizatori contactați nu a răspuns la chestionar și nu a cooperat. Utilizatorii nu au cooperat nici la ancheta inițială. În lipsa interesului din partea utilizatorilor, s-a concluzionat că măsurile nu ar contraveni interesului utilizatorilor ca acestea să fie menținute. În plus, ancheta a arătat că impactul produsului în cauză asupra costurilor produselor în aval este destul de redus și că menținerea măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra industriei utilizatorilor. Ancheta a arătat, de asemenea, că, date fiind natura produsului și numărul mai mare de surse de aprovizionare disponibile pe piață, utilizatorii pot să schimbe furnizorii cu ușurință.
4. Interesul importatorilor
(80)
Niciunul dintre cei 14 importatori contactați nu a răspuns la chestionar și nu a cooperat. Importatorii nu au cooperat nici la ancheta inițială. În lipsa interesului din partea importatorilor, s-a concluzionat că măsurile nu ar contraveni interesului acestora de a menține măsurile. Ancheta a arătat că importatorii pot cumpăra cu ușurință din surse diferite care sunt disponibile în prezent pe piață, în special din industria din Uniune, de la exportatorii din SUA și de la exportatorii chinezi care vând la prețuri care nu fac obiectul unui dumping.
5. Concluzii
(81)
Având în vedere cele menționate mai sus, se constată că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
G. MĂSURILE ANTIDUMPING
(82)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei notificări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.
(83)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumiți peroxosulfați (persulfați) originari din RPC, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1184/2007, ar trebui menținute.
(84)
Pentru a reduce la minimum riscul de circumvenție datorat diferenței mari existente în privința nivelurilor taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale, care se aplică numai societăților pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ prezentarea către autoritățile vamale ale statului membru a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură sunt supuse taxelor antidumping reziduale, aplicabile pentru toți ceilalți producători,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă definitivă antidumping la importurile de peroxosulfați (persulfați), inclusiv pe suflatul de peroximonosulfat de potasiu care intră sub incidența codurilor NC 2833 40 00 și ex 2842 90 80 (TARIC 2842908020), originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:
Societatea
Taxa antidumping
Cod adițional TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Toate celelalte societăți
71,8 %
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, către autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil societăților incluse în categoria „toate celelalte societăți”.
(4) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 12 decembrie 2013.