NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1295/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014-2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 166 odst. 4, čl. 167 odst. 5 první odrážku a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy a svěřuje Unii mimo jiné úkol přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodost a zároveň zajišťovat, aby existovaly podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Unie. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnosti členských států v zájmu úcty ke kulturní a jazykové rozmanitosti v souladu s článkem 167 Smlouvy o fungování EU a s Úmluvou Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005 (dále jen „Úmluva Unesco z roku 2005“), posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví a usnadnění přizpůsobení se změnám v průmyslu.
(2)
Podpora Unie pro kulturní a kreativní odvětví je založena především na zkušenostech získaných s programy Unie, jak jsou zavedeny rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES) (4) (dále jen „program MEDIA), rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES (5) (dále jen „program Kultura“) a rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES (6) (dále jen „program MEDIA Mundus“). Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (dále jen „akce Evropské hlavní město kultury“) (7) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1194/2011/EU (dále jen „opatření pro označení Evropské dědictví“) (8) rovněž přispívají k podpoře kulturních a kreativních odvětví Unií.
(3)
Sdělení Komise o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě schválené Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (9) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (10), stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie zaměřené na kulturní a kreativní odvětví. Jeho cílem je podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci pro růst a zaměstnanost a také jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(4)
Pokud jde o Listinu základních práv Evropské unie, a zejména její články 11, 21 a 22, kulturní a kreativní odvětví významně přispívají k boji proti všem formám diskriminace, včetně rasismu a xenofobie, a jsou důležitou platformou svobody projevu a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti.
(5)
Úmluva Unesco z roku 2005, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jíž je Unie smluvní stranou, zdůrazňuje, že kulturní činnosti, statky a služby mají jak hospodářskou, tak i kulturní povahu, neboť jsou nositeli identit, hodnot a významů, a že se s nimi tudíž nesmí zacházet, jako by měly pouze obchodní hodnotu. Cílem této úmluvy je posílit mezinárodní spolupráci, včetně uzavírání mezinárodních koprodukčních dohod a dohod o společné distribuci, a solidarity ve prospěch kulturních projevů všech zemí a jednotlivců. V úmluvě se rovněž stanoví, že náležitá pozornost se má věnovat zvláštním podmínkám a potřebám různých sociálních skupin, včetně příslušníků menšin. Program na podporu kulturních a kreativních odvětví by tedy měl v souladu s touto úmluvou podporovat kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni.
(6)
Podpora hmotného a nehmotného kulturního dědictví mezi jinými podle Úmluvy Unesco o zachování nemateriálního kulturního dědictví z roku 2003 a Úmluvy Unesco o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví z roku 1972 by měla rovněž přispívat ke zvyšování hodnoty dotčených míst a pěstovat v lidech pocit sounáležitosti s jejich kulturní a historickou hodnotou.
(7)
Ve sdělení Komise nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) je vymezena strategie, jejímž cílem je učinit z Unie inteligentní a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění a vykazující vysokou úroveň zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. V tomto sdělení Komise uvedla, že je třeba, aby Unie poskytovala atraktivnější rámcové podmínky pro inovace a kreativitu. V tomto ohledu představují kulturní a kreativní odvětví zdroj inovačních myšlenek, které lze zúročit jako produkty a služby, jež mohou nastartovat růst a vytváření pracovních míst a pomoci s řešením společenských změn. Kromě toho je špičková úroveň a konkurenceschopnost v těchto odvětvích především výsledkem úsilí umělců, tvůrců a dalších profesí, které je nutné podporovat. Za tímto účelem by měl být zlepšen přístup kulturních a kreativních odvětví k financování.
(8)
Rada ve svých závěrech o informačních službách zaměřených na mobilitu a určených umělcům a kulturním pracovníkům (11) potvrdila, že mobilita umělců a kulturních pracovníků je pro Unii a pro dosažení jejích cílů v rámci strategie Evropa 2020 důležitá, a vyzvala členské státy a Komisi, aby v rámci svých pravomocí a s náležitým zohledněním zásady subsidiarity usnadňovaly poskytování vyčerpávajících a přesných informací umělcům a kulturním pracovníkům, kteří v rámci Unie usilují o mobilitu.
(9)
Má-li se přispět k posílení společné kulturní oblasti, je důležité podporovat nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl a produktů, čímž se povzbudí kulturní výměny a mezikulturní dialog.
(10)
Programy MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus jsou pravidelně sledovány a externě hodnoceny a o jejich budoucnosti byly uspořádány veřejné konzultace, z nichž vyplynulo, že tyto programy hrají velmi důležitou úlohu při ochraně a podpoře kulturní a jazykové rozmanitosti Evropy. Na základě těchto sledování, hodnocení a konzultací, jakož i různých nezávislých studií, zvláště studie o podnikatelském rozměru kulturních a kreativních odvětví, se rovněž ukázalo, že kulturní a kreativní odvětví stojí před společnými výzvami, kterými jsou zejména rychlé změny kvůli přechodu k digitalizaci a kvůli globalizaci, roztříštěnost trhu v souvislosti s jazykovou rozmanitostí, obtíže v přístupu k financování, složité administrativní postupy a nedostatek srovnatelných údajů, přičemž všechny tyto výzvy vyžadují řešení na úrovni Unie.
(11)
Evropská kulturní a kreativní odvětví jsou ze své podstaty rozdělena podle státních a jazykových hranic, což vytváří kulturně velmi rozmanité a vysoce nezávislé kulturní prostředí, které dává možnost projevu různým kulturním tradicím evropského dědictví. Tato různorodost však s sebou také přináší překážky, které brání hladkému nadnárodnímu pohybu kulturních a kreativních děl a mobilitě kulturních a kreativních činitelů jak v rámci Unie, tak mimo ni, což může vést k zeměpisné nerovnováze a - v důsledku toho - k omezenému výběru pro spotřebitele.
(12)
S ohledem na skutečnost, že se evropská kulturní a kreativní odvětví vyznačují jazykovou rozmanitostí, která v některých odvětvích vede k roztříštěnosti podle jazykových hranic, má pro pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl, zásadní význam titulkování, dabování a zvukový popis.
(13)
Přechod k digitalizaci má masivní dopad na způsob, jakým jsou kulturní a kreativní produkty a služby vytvářeny, šířeny, jak je k nim získáván přístup a jak jsou spotřebovávány a zpeněžovány. I když je třeba usilovat o opětovné nalezení rovnováhy mezi stále jednodušším přístupem k dílům kulturních a kreativních odvětví a spravedlivým odměňováním umělců a tvůrců a je třeba přihlížet ke vznikajícím novým obchodním modelům, změny spojené s přechodem k digitalizaci přinášejí evropským kulturním a kreativním odvětvím a evropské společnosti obecně rozsáhlé příležitosti. Nižší distribuční náklady, nové distribuční kanály, potenciál k získávání nového a rozšiřování stávajícího publika a nové příležitosti pro nadstandardní produkty mohou usnadnit přístup k dílům kulturních a kreativních odvětví a zvýšit jejich pohyb po celém světě. Aby kulturní a kreativní odvětví tyto příležitosti plně využila a aby se dokázala přizpůsobit kontextu globalizace a přechodu k digitalizaci, potřebují rozvíjet nové dovednosti a vyžadují větší přístup k financování za účelem modernizace zařízení, vypracování nových produkčních a distribučních metod a přizpůsobení svých obchodních modelů.
(14)
Současné distribuční postupy jsou základem systému financování filmů. Je však stále více třeba podporovat vznik atraktivní legální internetové nabídky a podpořit inovace. Je proto zásadní podporovat nové způsoby distribuce, a tím umožnit vznik nových obchodních modelů.
(15)
Mnozí provozovatelé malých kin, zejména jednosálových, se stále potýkají s digitalizací kvůli vysokým nákladům na digitální vybavení. Ačkoli kultura přednostně spadá mezi pravomoci členských států, a ty by tudíž měly tuto otázku i nadále řešit na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, existuje i možnost financování z programů a fondů Unie, zejména těch, které se zaměřují na místní a regionální rozvoj.
(16)
Budování publika, zejména mezi mladými lidmi, vyžaduje konkrétní závazek ze strany Unie na podporu zejména mediální a filmové gramotnosti.
(17)
Jednou z největších výzev pro kulturní a kreativní odvětví, zejména pak pro mikropodniky a malé a střední podniky (MSP) a mikroorganizace a malé a střední organizace, včetně neziskových a nevládních organizací, je obtížný přístup k finančním prostředkům, které potřebují pro financování svých činností, růst, udržení a zvyšování konkurenceschopnosti či internacionalizaci svých činností. To je sice společný problém MSP obecně, ale v kulturních a kreativních odvětvích je situace významně obtížnější vzhledem k tomu, že mnoho jejich aktiv má nehmotnou povahu a jejich činnosti mívají charakter prototypu a že tato odvětví mají vnitřní potřebu riskovat a experimentovat, mají-li být inovativní. Je třeba, aby toto riskování chápal a podporoval i finanční sektor.
(18)
Pilotní projekt „Evropské sdružení kreativních průmyslů“ je průřezovou iniciativou, která kreativní průmysly podporuje především na politické úrovni. Jeho cílem je mobilizace dodatečných finančních prostředků pro kreativní průmysly a stimulace poptávky po službách v oblasti kreativních průmyslů ze strany ostatních průmyslů a odvětví. Bude se provádět testování nových nástrojů pro lepší podporu inovací v oblasti kreativních průmyslů a jeho výsledky se využijí v politické učební platformě složené z evropských, národních a regionálních subjektů.
(19)
Spojení současných programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus pro kulturní a kreativní odvětví do jediného komplexního programu (dále jen „program“) by účinněji podpořilo MSP a mikroorganizace a malé a střední organizace v jejich úsilí, využít příležitostí, jež nabízejí globalizace a přechod k digitalizaci, a pomohlo by jim s řešením problémů, jež nyní vedou k roztříštěnosti trhu. Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu různých odvětví, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby prostřednictvím speciálně uzpůsobených přístupů v rámci dvou nezávislých dílčích programů a meziodvětvové složky. Je obzvláště důležité zajistit součinnost při provádění programu a vnitrostátních a regionálních strategií pro inteligentní specializaci. Za tímto účelem by měl program vytvořit pro různá kulturní a kreativní odvětví jednotnou strukturu podpory, kterou by tvořil systém grantů doplněný finančním nástrojem.
(20)
Program by měl zohledňovat dvojí povahu kultury a kulturních činností a uznat jak vlastní a uměleckou hodnotu kultury, tak hospodářskou hodnotu těchto odvětví, včetně jejich širšího společenského přínosu pro kreativitu, inovace a sociální začlenění.
(21)
Pokud jde o provádění programu, měla by být zohledněna vlastní hodnota kultury a zvláštní povaha kulturních a kreativních odvětví, včetně významu neziskových organizací a projektů v rámci dílčího programu Kultura.
(22)
Samostatný finanční nástroj - Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví (dále jen „záruční nástroj“) - by měl umožnit růst kulturních a kreativních odvětví jako celku a zejména zajistit dostatečný pákový efekt pro nové činnosti a příležitosti. O kulturní a kreativní projekty by měli pečovat vybraní finanční zprostředkovatelé tak, aby zajistili vyváženou skladbu portfolia půjček z hlediska zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví. V této souvislosti hrají navíc důležitou roli veřejné a soukromé organizace, které mohou zajistit široký záběr záručního nástroje.
(23)
Dále by mělo být zajištěno financování projektu Evropské hlavní města kultury a správy projektu označení „Evropské dědictví“, neboť tyto projekty přispívají k posilování pocitu sounáležitosti ke společné kulturní oblasti, podněcují mezikulturní dialog a vzájemné porozumění a zvyšují hodnotu kulturního dědictví.
(24)
Kromě členských států a zámořských zemí a území způsobilých k účasti na programu v souladu s článkem 58 rozhodnutí Rady 2001/822/ES (12) by měl být program za určitých podmínek otevřen také zemím Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), jež jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP), a Švýcarské konfederaci. Přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, a země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, by rovněž měly mít možnost účastnit se programu s výjimkou záručního nástroje.
(25)
Program by měl být otevřen také pro dvoustranné nebo mnohostranné akce spolupráce s třetími zeměmi na základě dodatečných prostředků, které budou vymezeny, a zvláštních opatření, která budou dohodnuta s dotčenými stranami.
(26)
V kulturní a audiovizuální oblasti je třeba podpořit spolupráci mezi programem a mezinárodními organizacemi, jako je Unesco, Rada Evropy, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Světová organizace duševního vlastnictví (WIPO).
(27)
Je nezbytné zajistit evropskou přidanou hodnotu všech akcí a činností prováděných v rámci programu, jejich doplňkovost s činnostmi členských států a jejich soulad s čl. 167 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a soudržnost s ostatními činnostmi Unie, zvláště v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, vnitřního trhu, podnikání, mládeže, zdravotnictví, občanství a spravedlnosti, výzkumu a inovací, průmyslové politiky a politiky soudržnosti, cestovního ruchu a vnějších vztahů, obchodu a rozvoje a digitální agendy.
(28)
V souladu se zásadami posuzování podle výkonnosti by postupy pro sledování a hodnocení programu měly zahrnovat podrobné výroční zprávy a měly by odkazovat na konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle a ukazatele, včetně kvalitativních ukazatelů. Postupy pro sledování a hodnocení by měly zohledňovat práci příslušných činitelů, například Eurostatu, a výsledky projektu ESS-net Culture a Statistického úřadu při Unesco. V tomto ohledu, pokud jde o odvětví audiovize, by se Unie měla i nadále účastnit Evropské audiovizuální observatoře (dále jen „observatoř“).
(29)
Za účelem zajištění optimálního sledování a hodnocení programu během jeho celého trvání, by měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o přijetí dalších kvantitativních a kvalitativních ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(30)
Jak je uvedeno ve zprávě Komise ze dne 30. července 2010 o dopadu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterými se mění právní základ evropských programů v oblasti celoživotního učení, kultury, mládeže a občanství, podstatné zkrácení lhůt v řídících postupech zvýšilo účinnost programů. Zvláštní pozornost by se měla věnovat dalšímu zjednodušování administrativních postupů a postupů financování, mimo jiné používáním řádných, objektivních a pravidelně aktualizovaných systémů pro určování jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb.
(31)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (13).
(32)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 (14), Komise od roku 2009 svěřila Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizi prováděcí úkoly pro řízení akce Unie v oblastech vzdělávání, kultury a audiovize. V souladu s uvedeným nařízením tedy Komise může pro provádění programu na základě analýzy nákladů a přínosů využít některou stávající výkonnou agenturu.
(33)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (15).
(34)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětné získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 996/2012 (16) (dále jen „finanční nařízení“).
(35)
S ohledem na Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) a v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (17) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (18) je třeba vypracovat a uplatňovat vhodná opatření pro předcházení podvodům a pro zpětné získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo neoprávněně použitých finančních prostředků.
(36)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost, pozvednout kulturní dědictví Evropy a posílit konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména evropského audiovizuálního průmyslu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy vzhledem k nadnárodnímu a mezinárodnímu charakteru navrhovaných akcí, ale spíše jich z důvodu rozsahu a očekávaných účinků těchto akcí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.
(37)
Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES by proto měla být zrušena.
(38)
Měla by být stanovena opatření upravující přechod od programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus k programu.
(39)
Aby byla zajištěna kontinuita finanční podpory poskytované programem na fungování subjektů, měla by mít Komise v počáteční fázi programu možnost považovat za způsobilé pro financování náklady přímo spojené s prováděním podporovaných činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před předložením žádosti o financování.
(40)
Aby se zajistila kontinuita finanční podpory podle tohoto programu, mělo by se toto nařízení použít od 1. ledna 2014. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve po svém vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Zavedení a doba trvání
1. Tímto nařízením se zavádí program Kreativní Evropa na podporu evropských kulturních a kreativních odvětví (dále jen „program“).
2. Program je prováděn v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„kulturními a kreativními odvětvími“ všechna odvětví, jejichž činnosti jsou založeny na kulturních hodnotách nebo na uměleckých a jiných kreativních projevech, bez ohledu na to, zda jsou tyto činnosti zaměřeny tržně, a bez ohledu na druh struktury, která je provádí, a na způsob, jakým je tato struktura financována. Tyto činnosti zahrnují vývoj, tvorbu, produkci, šíření a ochranu produktů a služeb, které představují kulturní, umělecké či jiné kreativní projevy, jakož i související funkce, jako je vzdělávání nebo řízení. Ke kulturním a kreativním odvětvím patří mimo jiné architektura, archivy, knihovny a muzea, umělecká řemesla, audiovizuální odvětví (například kinematografie, televize, videohry a multimédia), hmotné a nehmotné kulturní dědictví, design, festivaly, hudba, literatura, scénická umění, vydavatelská činnost, rozhlas a výtvarné umění;
2)
„MSP“ mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (19).
3)
„zúčastněnými finančními zprostředkovateli“ finanční zprostředkovatelé ve smyslu čl. 139 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení, vybraní v rámci záručního nástroje v souladu s finančním nařízením a přílohou I tohoto nařízení, kteří poskytují nebo zamýšlejí poskytovat:
a)
půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (záruky Evropského investičního fondu (EIF)); nebo
b)
záruky na půjčky jiným finančním zprostředkovatelům, kteří poskytují půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (protizáruky EIF);
4)
„poskytovateli v oblasti budování kapacit“ subjekty schopné poskytovat odborné poradenství v souladu s přílohou I s cílem umožnit zúčastněným finančním zprostředkovatelům účinně posoudit specifické rysy a rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty.
Článek 3
Obecné cíle
Obecnými cíli programu jsou:
a)
chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost a podporovat evropské kulturní dědictví;
b)
posilovat konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
Článek 4
Konkrétní cíle
Konkrétními cíli programu jsou:
a)
podporovat schopnost evropských kulturních a kreativních odvětví působit nadnárodně a mezinárodně;
b)
podporovat nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl a nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů, zejména umělců, získávat nové publikum a rozšiřovat publikum stávající a zlepšovat přístup ke kulturním a kreativním dílům v Unii i jinde se zvláštním zaměřením na děti, mladé lidi, osoby se zdravotním postižením a nedostatečně zastoupené skupiny;
c)
udržitelně posílit finanční možnosti MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích a současně usilovat o zajištění vyváženého zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví;
d)
podporováním nadnárodní politické spolupráce podněcovat rozvoj politik, inovace, kreativitu, budování publika a vytváření nových obchodních a řídících modelů.
Článek 5
Evropská přidaná hodnota
1. Program se zřetelem ke specifické umělecké a k hospodářské hodnotě kultury podporuje akce a činnost s evropskou přidanou hodnotou v kulturních a kreativních odvětvích. Přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ.
2. Evropská přidaná hodnota se zajistí prostřednictvím jednoho nebo více z následujících:
a)
nadnárodního charakteru akcí a činností, které doplní regionální, vnitrostátní, mezinárodní a jiné programy a politiky Unie, a jejich dopadu na kulturní a kreativní odvětví a na občany a jejich znalost jiných kultur, než je jejich vlastní kultura;
b)
rozvoje a podpory nadnárodní spolupráce kulturních a kreativních činitelů, včetně umělců, profesionálů v audiovizi, organizací působících v kulturních a kreativních odvětvích a audiovizuálních subjektů, zaměřených na podněcování komplexnější, rychlejší, účinnější a dlouhodobě úspěšné reakce na celosvětové výzvy;
c)
úspor z rozsahu a kritického množství, které podpora Unie dokáže zajistit a které násobí možnosti získávání dalších finančních prostředků;
d)
zajištění rovnějších podmínek v evropských kulturních a kreativních odvětvích zohledněním zemí s nízkou produkční kapacitou nebo zemí či regionů s omezenou zeměpisnou nebo jazykovou oblastí.
Článek 6
Struktura programu
Program tvoří:
a)
dílčí program MEDIA;
b)
dílčí program Kultura;
c)
meziodvětvová složka.
Článek 7
Loga dílčích programů
1. Komise zajistí zviditelnění programu prostřednictvím log, přičemž každý dílčí program bude mít své vlastní logo.
2. Příjemci prostředků z dílčího programu MEDIA používají logo stanovené v příloze II. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
3. Příjemci prostředků z dílčího programu Kultura používají logo, které stanoví Komise. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
4. Loga dílčích programů jsou oprávněny používat rovněž Komise a kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16.
Článek 8
Přístup k programu
1. Program podporuje kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni v souladu s Úmluvou Unesco z roku 2005.
2. Programu se mohou účastnit členské státy.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, program je otevřen účasti následujících zemí, pokud zaplatí dodatečné prostředky a, v případě dílčího programu MEDIA, splní podmínky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (20):
a)
přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
b)
ty země ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou;
c)
Švýcarská konfederace na základě dvoustranné dohody;
d)
země, na které se vztahuje evropská politika sousedství v souladu s postupy stanovenými s těmito zeměmi v návaznosti na rámcové dohody o jejich účasti na programech Unie.
4. Země uvedené v odst. 3 písm. a) a d) jsou vyloučeny z účasti na záručním nástroji.
5. Program je otevřen akcím v oblasti dvoustranné či mnohostranné spolupráce zaměřeným na vybrané země nebo regiony na základě zaplacení dodatečných prostředků dotčenými zeměmi nebo regiony a zvláštních opatření, která s nimi budou dohodnuta.
6. Program umožňuje spolupráci a společné akce se zeměmi, které se jej neúčastní, a s mezinárodními organizacemi, které působí v kulturních a kreativních odvětvích, jako jsou Unesco, Rada Evropy, OECD nebo WIPO, a to na základě společných příspěvků pro uskutečnění cílů programu.
KAPITOLA II
Dílčí program MEDIA
Článek 9
Priority dílčího programu MEDIA
1. Priority v oblasti posílení kapacity evropského audiovizuálního odvětví za účelem nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
snadnější získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi a rozvoj sítí, včetně používání digitálních technologií s cílem zajistit přizpůsobení se vývoji na trhu, testování nových strategií budování publika a testování nových obchodních modelů;
b)
zvyšování schopnosti audiovizuálních subjektů vytvářet evropská audiovizuální díla s potenciálem pohybovat se v rámci Unie i mimo ni a usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí, včetně koprodukcí s provozovateli televizního vysílání;
c)
podpora mezipodnikových výměn usnadňováním přístupu na trhy a k obchodním nástrojům umožňujícím audiovizuálním subjektům zviditelnit jejich projekty na trhu Unie a na mezinárodních trzích.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu jsou tyto:
a)
podpora distribuce filmů v kinech prostřednictvím nadnárodního marketingu, budování značky (branding), distribuce a uvádění audiovizuálních děl;
b)
podpora nadnárodního marketingu, budování značky a distribuce audiovizuálních děl na všech platformách mimo kina;
c)
podpora budování publika jako prostředek podněcování zájmu o evropská audiovizuální díla a zlepšování přístupu k nim, zejména prostřednictvím propagace, akcí, filmové gramotnosti a festivalů;
d)
podpora nových způsobů distribuce, a tím možnosti vzniku nových obchodních modelů.
Článek 10
Opatření na podporu dílčího programu MEDIA
Za účelem provádění priorit stanovených v článku 9 dílčí program MEDIA podporuje:
a)
rozvoj komplexní škály vzdělávacích opatření, která podporují získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi, sdílení znalostí a iniciativ pro vytváření sítí, včetně zapojení digitálních technologií;
b)
vývoj evropských audiovizuálních děl, zejména filmů a televizních děl, jako jsou hrané filmy, dokumentární filmy a filmy pro děti a animované filmy, jakož i interaktivních děl, jako jsou videohry a multimédia, se zvýšeným potenciálem pro přeshraniční pohyb;
c)
činnosti zaměřené na podporu evropských audiovizuálních produkčních společností, zejména nezávislých produkčních společností, za účelem usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí audiovizuálních děl, včetně televizních děl;
d)
činnosti napomáhající tomu, aby se evropští a mezinárodní koprodukční partneři setkávali, nebo poskytující nepřímou podporu audiovizuálním dílům koprodukovaným mezinárodními koprodukčními fondy se sídlem v zemi účastnící se programu;
e)
usnadňování přístupu k oborovým obchodním akcím a trhům v audiovizuální oblasti a používání internetových obchodních nástrojů v Unii i mimo ni;
f)
zavádění systémů podpory pro distribuci zahraničních evropských filmů prostřednictvím jejich distribuce v kinech a na ostatních platformách, jakož i pro mezinárodní prodejní činnosti, zejména titulkování, dabování a zvukový popis audiovizuálních děl;
g)
usnadňování pohybu evropských filmů po celém světě a mezinárodních filmů v Unii na všech distribučních platformách, a to prostřednictvím projektů mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví;
h)
síť provozovatelů evropských kin uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů;
i)
iniciativy představující a podporující rozmanitost evropských audiovizuálních děl, včetně krátkých filmů, jako například festivaly a jiné propagační akce;
j)
činnosti zaměřené na propagaci filmové gramotnosti a na zvyšování znalostí publika, zejména mladého, o evropských audiovizuálních dílech a jeho zájmu o ně, včetně audiovizuálního a kinematografického dědictví;
k)
inovativní akce testující nové obchodní modely a nástroje v oblastech, které budou pravděpodobně ovlivněny zavedením a používáním digitálních technologií.
Článek 11
Evropská audiovizuální observatoř
1. Unie je členem observatoře po dobu trvání programu.
2. Účast Unie na observatoři přispívá k dosažení priorit dílčího programu MEDIA následujícími způsoby:
a)
podporou transparentnosti a vytvářením rovných podmínek týkajících se přístupu k právním a finančním či tržním informacím a přínosem ke srovnatelnosti právních a statistických informací;
b)
poskytováním údajů a analýz trhu užitečných pro stanovení směrů činnosti dílčího programu MEDIA a pro vyhodnocení jejich dopadu na trh.
3. Při jednáních s observatoří zastupuje Unii Komise.
KAPITOLA III
Dílčí program Kultura
Článek 12
Priority dílčího programu Kultura
1. Priority v oblasti posílení kapacity kulturních a kreativních odvětví za účelem jejich nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
podpora akcí poskytujících kulturním a kreativním činitelům dovednosti, schopnosti a know-how přispívající k posílení kulturních a kreativních odvětví, včetně povzbuzování k přechodu na digitální technologie, testování inovačních přístupů k budování publika a testování nových obchodních a řídících modelů;
b)
podpora akcí umožňujících kulturním a kreativním činitelům spolupracovat na mezinárodní úrovni a internacionalizovat svou profesní dráhu a činnost v Unii i mimo ni, pokud možno na základě dlouhodobých strategií;
c)
poskytování podpory na posílení evropských kulturních a kreativních organizací a mezinárodních sítí s cílem usnadňovat přístup k profesním příležitostem.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu a mobility jsou tyto:
a)
podpora mezinárodních turné, akcí, výstav a festivalů;
b)
podpora oběhu evropské literatury za účelem zajištění její nejširší možné dostupnosti;
c)
podpora budování publika jakožto prostředku k podněcování zájmu o evropská kulturní a kreativní díla a hmotné a nehmotné kulturní dědictví a zlepšování přístupu k nim.
Článek 13
Opatření na podporu dílčího programu Kultura
1. Za účelem provádění priorit stanovených v článku 12 dílčí program Kultura podporuje:
a)
nadnárodní projekty spolupráce, které sdružují kulturní a kreativní organizace z různých zemí za účelem provádění odvětvových nebo meziodvětvových činností;
b)
činnosti evropských sítí kulturních a kreativních organizací z různých zemí;
c)
činnosti organizací s evropským posláním, které podporují rozvoj nových talentů a podněcují nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a pohyb děl a jež mohou dalekosáhle ovlivňovat kulturní a kreativní odvětví a zajistit trvalé účinky;
d)
literární překlad a jeho další propagace;
e)
zvláštní akce zaměřené na zviditelňování bohatství a rozmanitosti evropských kultur a na podporu mezikulturního dialogu a vzájemného porozumění, například prostřednictvím kulturních cen Unie, akce evropských hlavních měst kultury a akce označení „Evropské dědictví“.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 podporují zejména neziskové projekty.
KAPITOLA IV
Meziodvětvová složka
Článek 14
Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví
1. Komise zřídí záruční nástroj zaměřený na kulturní a kreativní odvětví.
Tento záruční nástroj bude fungovat jako samostatně a bude zřízen a spravován v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.
2. Prioritami záručního nástroje jsou:
a)
usnadňovat přístup k financování MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím napříč kulturními a kreativními odvětvími;
b)
zlepšovat schopnost zúčastněných finančních zprostředkovatelů posuzovat rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty, mimo jiné prostřednictvím technické pomoci, rozvoje znalostí a opatření pro vytváření sítí.
Priority jsou prováděny v souladu s přílohou I.
3. V souladu s čl. 139 odst. 4 finančního nařízení uplatňuje Komise na záruční nástroj nepřímé řízení, v jehož rámci pověřuje úkoly EIF, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodě iii) uvedeného nařízení, za podmínek stanovených dohodou mezi Komisí a EIF.
Článek 15
Nadnárodní politická spolupráce
1. Za účelem povzbuzení nadnárodní politické spolupráce podporuje meziodvětvová složka:
a)
nadnárodní výměnu zkušeností a know-how týkajících se nových obchodních a řídících modelů, činnosti vzájemného učení a vytváření sítí mezi organizacemi činnými v kulturní a kreativní oblasti a tvůrci politik v souvislosti s rozvojem kulturních a kreativních odvětví a případně i podporu vytváření digitálních sítí;
b)
shromažďování údajů o trhu, studie, analýzy trhu práce a potřebných dovedností, analýzy evropských a vnitrostátních kulturních politik a podporu statistických zjišťování, jež jsou založena na nástrojích a kritériích specifických pro jednotlivá odvětví a hodnocení, včetně měření všech aspektů dopadu programu;
c)
platbu členského poplatku Unie v observatoři s cílem podporovat sběr a analýzu dat v audiovizuálním odvětví;
d)
testování nových meziodvětvových obchodních přístupů k financování, distribuci a zpeněžování tvorby;
e)
konference, semináře a politický dialog, mimo jiné v oblasti kulturní a mediální gramotnosti, jež případně podporují vytváření digitálních sítí;
f)
kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16 a plnění jejich úkolů.
2. Komise vypracuje do 30. června 2014 studii proveditelnosti, jež se bude zabývat možností sběru a analýzy údajů v kulturních a kreativních odvětvích, vyjma odvětví audiovizuálního, a předloží její výsledky Evropskému parlamentu a Radě.
Komise může na základě výsledků této studie proveditelnosti předložit odpovídající návrh na změnu tohoto nařízení.
Článek 16
Síť kanceláří programu Kreativní Evropa
1. Země účastnící se programu zřídí v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy a v součinnosti s Komisí síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
2. Komise síť kanceláří programu Kreativní Evropa podporuje.
3. Síť kanceláří programu Kreativní Evropa plní níže uvedené úkoly, přičemž zohledňuje specifické rysy každého odvětví:
a)
poskytuje informace o programu a propaguje jej ve své zemi;
b)
pomáhá kulturním a kreativním odvětvím v souvislosti s programem a poskytuje základní informace o dalších relevantních možnostech podpory, které jsou dostupné v rámci politiky Unie;
c)
podněcuje přeshraniční spolupráci v kulturních a kreativních odvětvích;
d)
podporuje Komisi poskytováním pomoci v souvislosti s kulturními a kreativními odvětvími v zemích účastnících se programu, například prostřednictvím poskytování dostupných údajů o těchto odvětvích;
e)
podporuje Komisi při zajišťování náležité komunikace o výsledcích a dopadech programu;
f)
zajišťuje komunikaci a šíření informací o získaných finančních prostředcích Unie a o dosažených výsledcích za své země.
4. Komise v součinnosti s členskými státy zajistí kvalitu i výsledky služby poskytované sítí kanceláří programu Kreativní Evropa, a to prostřednictvím pravidelného a nezávislého sledování a hodnocení.
KAPITOLA V
Výsledky výkonnosti a šíření
Článek 17
Soudržnost a doplňkovost
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkovou soudržnost a doplňkovost programu s:
a)
příslušnými politikami Unie, například v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, vnitřního trhu, digitální agendy, mládeže, občanství, vnějších vztahů, obchodu, výzkumu a inovací, podnikání, cestovního ruchu, spravedlnosti, rozšíření a rozvoje;
b)
jinými příslušnými finančními zdroji Unie v oblasti kultury a médií, zejména s Evropským sociálním fondem, Evropským fondem pro regionální rozvoj a programy na podporu výzkumu a inovací a také s finančními nástroji týkajícími se spravedlnosti a občanství, programy vnější spolupráce a předvstupními nástroji.
2. Toto nařízení se použije a provádí, aniž jsou dotčeny mezinárodní závazky Unie.
Článek 18
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu podle níže uvedených kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti:
a)
ukazatele pro obecné cíle uvedené v článku 3:
i)
úroveň zaměstnanosti v kulturních a kreativních odvětvích, změna zaměstnanosti v těchto odvětvích a jejich podíl na zaměstnanosti a na hrubém domácím produktu;
ii)
počet lidí využívajících přístup k evropským kulturním a kreativním dílům, pokud možno včetně děl pocházejících z jiných zemí, než je jejich vlastní země;
b)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. a):
i)
rozsah mezinárodních činností kulturních a kreativních organizací a počet vytvořených nadnárodních partnerství;
ii)
počet vzdělávacích příležitostí a aktivit podporovaných programem, které zlepšily schopnosti a zvýšily zaměstnatelnost kulturních a kreativních činitelů, včetně profesionálů v audiovizi;
c)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program MEDIA:
i)
počet prodaných vstupenek do kin na zahraniční evropské filmy v Evropě a na evropské filmy ve světě (na 10 nejdůležitějších neevropských trzích);
ii)
procento evropských audiovizuálních děl v kinech, v televizi a na digitálních platformách;
iii)
počet lidí v členských státech využívajících přístup k zahraničním evropským audiovizuálním dílům a počet lidí v zemích účastnících se programu, kteří využívají přístup k evropským audiovizuálním dílům;
iv)
počet evropských videoher vyrobených v Unii i v zemích účastnících se programu;
d)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program Kultura:
i)
počet lidí přímo a nepřímo oslovených prostřednictvím projektů podporovaných programem;
ii)
počet projektů zaměřených na děti, mladé lidi a nedostatečně zastoupené skupiny a odhadovaný počet oslovených lidí;
e)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c):
i)
objem půjček zajištěných v rámci záručního nástroje a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací;
ii)
objem půjček poskytnutých zúčastněnými finančními zprostředkovateli a rozčleněných do kategorií podle země původu;
iii)
počet a zeměpisné rozložení zúčastněných finančních zprostředkovatelů;
iv)
počet MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací využívajících záruční nástroj a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví;
v)
průměrná míra nesplácení půjček;
vi)
dosažený pákový efekt zajištěných půjček v poměru k orientačnímu pákovému efektu (1:5,7);
f)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. d):
i)
počet členských států používajících při přípravě vnitrostátních politik výsledky otevřené metody koordinace;
ii)
počet nových iniciativ a výsledků politiky.
2. Výsledky procesu sledování a hodnocení se zohlední při provádění programu.
3. Kromě pravidelného sledování programu vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období založenou na externím a nezávislém hodnocení, která:
a)
obsahuje kvalitativní a kvantitativní prvky s cílem posoudit účinnost programu o dosažení jeho cílů, jeho účinnost a jeho evropskou přidanou hodnotu;
b)
se zabývá možnostmi zjednodušení programu, vnitřní a vnější soudržností programu, trvajícím významem všech cílů a také přínosem opatření k prioritám Unie, jimiž jsou inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění;
c)
zohlední výsledky hodnocení týkající se dlouhodobého dopadu rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES.
4. Hodnotící zprávu v polovině období uvedenou v odstavci 3 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017.
5. Na základě závěrečného externího a nezávislého hodnocení vypracuje Komise závěrečnou hodnotící zprávu, v níž na základě vybraných kvantitativních a kvalitativních ukazatelů vyhodnotí dlouhodobější dopady programu a jeho udržitelnost. Pokud jde o specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c), vyhodnotí Komise rovněž účinky záručního nástroje na přístup MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích k bankovním půjčkám, jakož i související výdaje.
6. Závěrečnou hodnotící zprávu uvedenou v odstavci 5 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2022.
Článek 19
Komunikace a šíření
1. Komise poskytne zemím účastnícím se programu informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, přičemž rozhodnutí o výběru jim sdělí do dvou týdnů od jejich přijetí.
2. Příjemci v rámci projektů podporovaných programem zajistí komunikaci a šíření informací o financování Unie, které obdrželi, a o dosažených výsledcích.
3. Komise zajistí šíření příslušných informací síti kanceláří programu Kreativní Evropa.
KAPITOLA VI
Akty v přenesené pravomoci
Článek 20
Přenesení pravomocí na Komisi
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem -21, pokud jde o doplnění kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti stanovených v čl. 18 odst. 1.
Článek 21
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku -20 je svěřena Komisi na dobu trvání programu.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku -20 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku -20 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
KAPITOLA VII
Prováděcí ustanovení
Článek 22
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní program týkající se dílčích programů a meziodvětvové složky. Komise v ročních pracovních programech zajistí, aby byly obecné a specifické cíle stanovené v článcích 3 a 4 i priority stanovené v článcích 9 a 12 prováděny každoročně a konzistentním způsobem, a nastíní očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou výši plánu financování. Roční pracovní program rovněž obsahuje popis opatření, jež mají být financována, informaci o částce přidělené na jednotlivá opatření a orientační harmonogram provádění.
U grantů musí roční pracovní program obsahovat priority, kritéria způsobilosti a výběru a kritéria pro poskytnutí grantu a maximální míru spolufinancování. Finanční příspěvek z programu dosahuje maximálně 80 % nákladů podporovaných činností.
V případě záručního nástroje musí roční pracovní program obsahovat kritéria způsobilosti a výběru finančních zprostředkovatelů, kritéria vyloučení související s obsahem projektů předložených zúčastněným finančním zprostředkovatelům, roční příděl do EIF, jakož i kritéria způsobilosti a výběru poskytovatelů v oblasti budování kapacit a kritéria pro poskytnutí záruky těmto poskytovatelům.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 4.
3. Komise přijme obecné pokyny k provádění programu poradním postupem podle čl. 23 odst. 3.
Článek 23
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor („Výbor Kreativní Evropy“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor Kreativní Evropy může zasedat v různých složeních v závislosti na tom, jakými konkrétními otázkami souvisejícími s dílčími programy a meziodvětvovou složkou.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 24
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020, se stanoví na 1 462 724 000 EUR v běžných cenách.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 se rozdělí takto:
a)
nejméně 56 % na dílčí program MEDIA;
b)
nejméně 31 % na dílčí program Kultura;
c)
nejvýše 13 % na meziodvětvovou složku, z nichž jsou alespoň 4 % přidělena na opatření podporující nadnárodní spolupráci uvedená v článku 15 a na síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
3. Součástí tohoto přídělu stanoveného v odstavci 1a jsou administrativní náklady spojené s prováděním programu a celková částka těchto výdajů nesmí přesáhnout 7 % rozpočtu programu, z čehož se 5 % určí na provádění dílčího programu MEDIA a 2 % na provádění dílčího programu Kultura.
4. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat rovněž výdaje vztahující se na přípravu, sledování, kontrolu, audit a hodnocení přímo nezbytné k řízení programu a k dosažení jeho cílů; zejména na studie, schůzky odborníků, informační a komunikační činnosti, včetně sdělování politických priorit Unie týkajících se obecných cílů programu, výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací a také veškeré další výdaje na technickou a administrativní pomoc, jež Komisi vzniknou při řízení programu.
5. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat výdaje na technickou a správní pomoc nezbytnou pro zajištění přechodu mezi opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES a tímto nařízením.
V případě potřeby lze prostředky pro krytí podobných výdajů zanést do rozpočtu i po roce 2020, s cílem umožnit řízení akcí, jež nebyly dokončeny k 31. prosinci 2020.
6. Odchylně od článku 130 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v řádně odůvodněných případech může Komise považovat za způsobilé náklady, které se přímo vztahují k provádění podporovaných akcí a činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před podáním žádosti o grant.
Článek 25
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, které vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA VIII
Závěrečná ustanovení
Článek 26
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES se tímto zrušují s účinkem od 1. ledna 2014.
2. Činnosti zahájené k 31. prosinci 2013 na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 jsou až do svého skončení nadále řízeny v souladu s uvedenými rozhodnutími.
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku 11. prosince 2013.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1295/2013 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 11 decembrie 2013
privind instituirea programului „Europa creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 166, alineatul 4, articolul 167 alineatul (5) prima liniuță și articolul (173) alineatul 3,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),
întrucât:
(1)
Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) urmărește realizarea unei uniuni tot mai strânse între popoarele Europei și conferă Uniunii sarcina, printre altele, de a contribui la înflorirea culturilor statelor membre, respectând diversitatea națională și regională a acestora și asigurând, în același timp, existența unor condiții necesare competitivității industriei Uniunii. În acest sens, Uniunea, atunci când este necesar, sprijină și completează acțiunile statelor membre care au ca scop respectarea diversității culturale și lingvistice, în conformitate cu Articolul 167 din TFUE și cu Convenția Unesco din 2005 privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale („Convenția Unesco 2005”), consolidarea competitivității sectoarelor culturale și creative și facilitarea adaptării la transformările industriale.
(2)
Sprijinul Uniunii pentru sectoarele culturale și creative se bazează în principal pe experiența acumulată în cadrul programelor Uniunii prevăzute în Decizia nr. 1718/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) („programul MEDIA”), Decizia nr. 1855/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) („programul Cultura”) și Decizia nr. 1041/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) („programul MEDIA Mundus”). Decizia nr. 1622/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7) („acțiunea Capitalele europene ale culturii”) și Decizia nr. 1194/2011 a Parlamentului European și a Consiliului (8) („acțiunea Marca patrimoniului european”) contribuie, de asemenea la sprijinul acordat de Uniune pentru sectoarele culturale și creative.
(3)
Comunicarea Comisiei „privind Agenda europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare”, aprobată de Consiliu prin rezoluția sa din 16 noiembrie 2007 (9) și de Parlamentul European prin rezoluția sa din 10 aprilie 2008 (10) stabilește obiectivele pentru activitățile viitoare ale Uniunii în sectoarele culturale și creative. Aceasta are drept scop promovarea diversității culturale și a dialogului intercultural, a culturii în calitate de catalizator al creativității în cadrul creșterii economice și al ocupării forței de muncă, precum și promovarea culturii drept element esențial al relațiilor internaționale ale Uniunii.
(4)
Cu privire la Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 11, 21 și 22, sectoarele culturale și creative contribuie în mod semnificativ la lupta împotriva tuturor formelor de discriminare, inclusiv a rasismului și xenofobiei și constituie o platformă importantă pentru libertatea de exprimare și pentru promovarea respectului pentru diversitatea culturală și lingvistică.
(5)
Convenția Unesco 2005, intrată în vigoare la data de 18 martie 2007 și la care Uniunea Europeană este parte, subliniază că activitățile, bunurile și serviciile culturale sunt de natură atât economică, cât și culturală, întrucât transmit identități, valori și sensuri și, prin urmare, nu trebuie tratate ca având doar valoare comercială. Convenția urmărește consolidarea cooperării internaționale, inclusiv a acordurilor de coproducție și codistribuție internaționale, și a solidarității, astfel încât să se favorizeze expresia culturală a tuturor țărilor și a tuturor persoanelor. Convenția stabilește, de asemenea, că ar trebui să se acorde o atenție corespunzătoare circumstanțelor și necesităților speciale ale diverselor grupuri sociale, inclusiv ale persoanelor care aparțin minorităților. Prin urmare, un program de sprijin pentru sectoarele culturale și creative ar trebui să încurajeze diversitatea culturală la nivel internațional în conformitate cu convenția respectivă.
(6)
Promovarea patrimoniului cultural material și imaterial, în sensul, printre altele, al Convenției Unesco pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial din 2003 și al Convenției Unesco privind protecția patrimoniului mondial cultural și natural din 1972, ar trebui, de asemenea, să contribuie la creșterea valorii siturilor relevante, asigurând, totodată, popoarelor un sentiment de apartenență la valoarea culturală și istorică a unor astfel de situri.
(7)
Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 - O strategie pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” („Strategia Europa 2020”) definește o strategie care urmărește să transforme Uniunea într-o economie inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, caracterizată de un grad ridicat de ocupare a forței de muncă, de productivitate și de coeziune socială. În cadrul comunicării menționate, Comisia a precizat că Uniunea trebuie să ofere condiții-cadru mai atractive pentru inovare și creativitate. În această privință, sectoarele culturale și creative reprezintă o sursă de idei inovatoare care pot fi transformate în produse și servicii generatoare de creștere și de locuri de muncă și care pot să contribuie la gestionarea schimbărilor la nivel de societate. Mai mult decât atât, excelența și competitivitatea în aceste sectoare sunt în principal rezultatul eforturilor artiștilor, creatorilor și profesioniștilor care trebuie promovați. În acest scop, accesul la finanțare pentru sectoarele culturale și creative ar trebui îmbunătățit.
(8)
În concluziile sale privind serviciile de informare referitoare la mobilitate pentru artiști și pentru profesioniștii din domeniul culturii (11), Consiliul a confirmat importanța mobilității artiștilor și a profesioniștilor din domeniul culturii pentru Uniune și pentru îndeplinirea obiectivelor acesteia din cadrul strategiei Europa 2020 și a invitat statele membre și Comisia, în cadrul domeniilor lor de competențe și respectând în mod corespunzător principiul subsidiarității, să faciliteze furnizarea de informații cuprinzătoare și exacte artiștilor și profesioniștilor din domeniul culturii care doresc să profite de mobilitate în cadrul Uniunii.
(9)
Pentru a contribui la consolidarea unui spațiu cultural comun, este important să se promoveze mobilitatea transnațională a actorilor din domeniul cultural și creativ și circulația transnațională a operelor și creative, inclusiv a operelor și produselor audiovizuale, promovându-se astfel schimburile culturale și dialogul intercultural.
(10)
Programele MEDIA, Cultura și MEDIA Mundus au făcut obiectul unei monitorizări regulate și al unor evaluări externe, precum și al unor consultări publice privind viitorul lor, în urma cărora a rezultat faptul că programelor respective le revine un rol foarte important în protejarea și promovarea diversității culturale și lingvistice a Europei și că aceste programe sunt relevante pentru necesitățile sectoarelor culturale și creative. De asemenea, rezultă din aceste activități de monitorizare, evaluare și consultare, precum și din diverse studii independente, în special studiul privind dimensiunea antreprenorială a industriilor culturale și creative, că sectoarele culturale și creative se confruntă cu provocări comune, și anume cu schimbările rapide cauzate de globalizare și de trecerea la era digitală, cu fragmentarea pieței în urma diversității lingvistice, cu dificultăți în ceea ce privește accesul la finanțare, cu proceduri administrative complexe și cu o lipsă de date comparabile, toate acestea impunând necesitatea luării de măsuri la nivelul Uniunii.
(11)
Sectoarele culturale și creative europene sunt în mod inerent diversificate pe criterii naționale și lingvistice, generând un peisaj cultural bogat și foarte independent care dă glas diferitelor tradiții culturale ale patrimoniului Europei. Cu toate acestea, o astfel de diversificare conduce, de asemenea, la o serie de obstacole care împiedică buna circulație transnațională a operelor culturale și creative și îngreunează mobilitatea actorilor din domeniul cultural și creativ în interiorul și în afara Uniunii, fapt care poate duce la dezechilibre geografice și - în consecință - la o selecție limitată pentru consumatori.
(12)
Având în vedere că sectoarele culturale și creative europene se caracterizează prin diversitate lingvistică, care duce, în unele sectoare, la fragmentare din motive lingvistice, subtitrarea, dublarea și descrierea audio sunt esențiale pentru circulația operelor culturale și creative, inclusiv a operelor audiovizuale.
(13)
Trecerea la era digitală are un impact masiv asupra modului în care bunurile și serviciile culturale și creative sunt produse, difuzate, accesate, consumate și monetizate. Deși este recunoscută necesitatea găsirii unui nou echilibru între accesibilitatea crescândă a operelor culturale și creative, remunerarea echitabilă a artiștilor și creatorilor și apariția unor noi modele de afaceri, schimbările care rezultă în urma trecerii la era digitală oferă oportunități ample sectoarelor culturale și creative europene și societății europene în general. Costurile de distribuție mai reduse, canalele noi de distribuție, potențialul unor noi categorii de public mai larg și noile oportunități pentru produsele de nișă pot facilita accesul și pot crește circulația operelor culturale și creative la nivel mondial. Pentru a valorifica la maxim oportunitățile respective și pentru a se adapta la contextul globalizării și al trecerii la era digitală, este necesar ca sectoarele culturale și creative să dezvolte competențe noi și să beneficieze de un acces mai larg la finanțare în vederea modernizării echipamentelor, a dezvoltării unor noi metode de producție și distribuție și a adaptării modelelor de afaceri.
(14)
Practicile actuale de distribuție stau la baza sistemului de finanțare a cinematografiei. Cu toate acestea, există o nevoie din ce în ce mai pronunțată de promovare a apariției unor oferte online legale și atractive și de încurajare a inovării. Prin urmare, este esențială promovarea noilor modalități de distribuție pentru a se permite apariția unor noi modele de afaceri.
(15)
Digitizarea cinematografelor constituie o problemă constantă pentru numeroși operatori de cinematografe mici, în special pentru operatorii cinematografelor cu un singur ecran, din cauza costurilor ridicate ale echipamentelor digitale. Cu toate că statelor membre le revine competența principală în materie de cultură și ar trebui, deci, să continue abordarea acestui aspect la nivel național, regional și local, după caz, există potențial pentru finanțare în cadrul programelor și fondurilor Uniunii, în special cele care au ca scop dezvoltarea regională și locală.
(16)
Dezvoltarea audienței, în special în ceea ce privește tinerii, necesită un angajament specific al Uniunii pentru a sprijini, în special, educația în domeniul cinematografiei și al mass-mediei.
(17)
Una dintre cele mai mari provocări pentru sectoarele culturale și creative, în special pentru microîntreprinderi, întreprinderile mici și mijlocii („IMM-uri”) și pentru microorganizații și organizațiile mici și mijlocii, inclusiv organizațiile fără scop lucrativ și cele neguvernamentale constă în dificultatea pe care o întâmpină în accesarea fondurilor de care au nevoie pentru a-și finanța activitățile, pentru a se dezvolta, pentru a-și menține și a-și îmbunătăți competitivitatea sau pentru a se afirma pe plan internațional. Deși aceasta reprezintă o provocare comună pentru IMM-uri în general, situația este cu mult mai dificilă în sectoarele culturale și creative din cauza naturii necorporale a multora dintre activele lor, a caracterului de prototip al activităților lor și a nevoii intrinsece de a-și asuma riscuri și de a experimenta pentru a inova. O astfel de asumare a riscurilor trebuie înțeleasă și sprijinită și de sectorul financiar.
(18)
Ca proiect pilot, Alianța europeană a industriilor creative este o inițiativă trans-sectorială care sprijină în primul rând industriile creative la nivel politic. Aceasta urmărește mobilizarea de fonduri suplimentare pentru industriile creative și stimularea cererii de servicii în cadrul industriilor creative din partea altor industrii și sectoare. Testarea unor noi instrumente pentru îmbunătățirea sprijinului acordat inovării în industriile creative se va desfășura și va fi exploatată în cadrul unei platforme de învățare în materie de politici formată din părți interesate europene, naționale și regionale.
(19)
Reunirea programelor actuale MEDIA, Cultura și MEDIA Mundus pentru sectoarele culturale și creative într-un singur program cuprinzător (denumit în continuare „programul”) ar acorda un sprijin mai eficient IMM-urilor, microorganizațiilor și organizațiilor mici și mijlocii, în eforturile acestora de a profita de ocaziile oferite de trecerea la era digitală și de globalizare și le-ar ajuta să abordeze aspectele care, în prezent, conduc la fragmentarea pieței. Pentru a fi eficient, programul ar trebui să ia în considerare natura specifică a diferitelor sectoare, grupurile țintă diferite și nevoile caracteristice ale fiecăruia, prin abordări adaptate în cadrul a două subprograme independente și a unei componente trans-sectoriale. În ceea ce privește punerea în aplicare, este important mai ales să se asigure sinergiile între program și strategiile naționale și regionale de specializare inteligentă. În acest scop, programul ar trebui să stabilească o structură de sprijin coerentă pentru diferitele sectoare culturale și creative, formată dintr-un sistem de granturi completat de un instrument financiar.
(20)
Programul ar trebui să țină seama de natura dublă a culturii și a activităților culturale, recunoscând, pe de o parte, valoarea intrinsecă și artistică a culturii și, pe de altă parte, valoarea economică a acestor sectoare, inclusiv, în sens mai larg, contribuția socială a acestora la creativitate, inovare și incluziune socială.
(21)
În ceea ce privește punerea în aplicare a programului, ar trebui să fie luată în considerare valoarea intrinsecă a culturii și natura specifică a sectoarelor culturale și creative, inclusiv importanța organizațiilor și a proiectelor fără scop lucrativ din cadrul subprogramului Cultură.
(22)
Un instrument financiar de sine stătător, Mecanismul de garantare pentru sectoarele culturale și creative („mecanismul de garantare”) ar trebui să permită sectoarelor culturale și creative să se dezvolte, în general, și ar trebui să furnizeze, mai ales, un efect de pârghie suficient de puternic pentru noi acțiuni și oportunități. Intermediarii financiari selectați ar trebui să acționeze în favoarea proiectelor culturale și creative pentru a-și asigura un portofoliu de împrumuturi echilibrat în termeni de acoperire geografică și reprezentare a sectoarelor. În plus, organizațiile publice și cele private au un rol important de jucat, în acest context, pentru obținerea unei abordări ample în cadrul mecanismului de garantare.
(23)
Ar trebui de asemenea să se asigure finanțare pentru acțiunea „Capitalele europene ale culturii” și pentru administrarea acțiunii „Marca patrimoniului european”, deoarece acestea contribuie la consolidarea sentimentului de apartenență la un spațiu cultural comun, la stimularea dialogului intercultural și a înțelegerii reciproce și la creșterea valorii patrimoniului cultural.
(24)
Pe lângă statele membre și țările și teritoriile de peste mări care pot participa la program, în temeiul articolului 58 din Decizia 2001/822/CE a Consiliului (12), participarea la program ar trebui, de asemenea, să fie deschisă, cu anumite condiții, țărilor din Asociația Europeană a Liberului Schimb („AELS”) care sunt părți la Acordul privind Spațiul Economic European („SEE”), precum și Confederației Elvețiene. Țările aderente, țările candidate și potențialele țări candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, precum și țările care intră sub incidența politicii europene de vecinătate ar trebui să poată participa, de asemenea, la program, mai puțin în ceea ce privește mecanismul de garantare.
(25)
Programul ar trebui să fie deschis și pentru acțiunile de cooperare bilaterale sau multilaterale întreprinse cu țări terțe pe baza unor credite suplimentare care urmează să fie determinate și a unor acorduri specifice care urmează a fi convenite cu părțile implicate.
(26)
Ar trebui încurajată cooperarea în domeniul cultural și cel al audiovizualului între program și organizații internaționale, precum Unesco, Consiliul Europei, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică („OCDE”) și Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale („OMPI”).
(27)
Este necesar să se garanteze valoarea adăugată europeană a tuturor acțiunilor și activităților efectuate în cadrul programului, complementaritatea cu activitățile statelor membre și conformitatea cu articolul 167 alineatul (4) din TFUE și cu alte activități ale Uniunii, în special în domeniul educației, al ocupării forței de muncă, al pieței interne, al întreprinderilor, al tinerilor, al sănătății, al cetățeniei și al justiției, al cercetării și inovării, al politicii de coeziune și industriale, al turismului și al relațiilor externe, al comerțului și al dezvoltării și al agendei digitale.
(28)
În conformitate cu principiile de evaluare referitoare la performanță, procedurile de monitorizare și evaluare a programului ar trebui să includă rapoarte anuale detaliate și să se refere la indicatori și obiective specifice, măsurabile, realizabile, relevante și cu termene precise, inclusiv de calitate. Procedurile de monitorizare și evaluare ar trebui să țină seama de activitatea actorilor relevanți, precum Eurostat și rezultatele proiectului SSEnet-Cultura și Institutul de Statistică al Unesco. În acest context, în sectorul audiovizualului, Uniunea ar trebui să participe în continuare la Observatorul European al Audiovizualului („Observatorul”).
(29)
Pentru a asigura monitorizarea și evaluarea optimă a programului pe durata întregii desfășurări, competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei în vederea adoptării unor indicatori suplimentari calitativi și cantitativi. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
(30)
După cum se afirmă în raportul Comisiei privind impactul deciziilor Parlamentului European și ale Consiliului din 30 iulie 2010 de modificare a temeiurilor juridice ale programelor Uniunii din domeniul învățării pe tot parcursul vieții, al culturii, al tineretului și al cetățeniei, reducerea substanțială a întârzierilor din cadrul procedurilor de gestiune a mărit eficiența programelor. O atenție deosebită ar trebui acordată pentru a garanta că procedurile financiare și administrative continuă să fie simplificate, inclusiv prin utilizarea unor sisteme obiective, solide și actualizate periodic de stabilire a sumelor forfetare, a costurilor unitare și a finanțării la rate forfetare.
(31)
Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să îi fie conferite Comisiei competențe de executare. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (13).
(32)
În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului (14), Comisia a încredințat începând din 2009 Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură sarcini de execuție în vederea gestionării programului de acțiune al Uniunii în domeniul educației, audiovizualului și culturii. Prin urmare, Comisia poate utiliza, pe baza unei analize cost-beneficiu, o agenție executivă existentă pentru punerea în aplicare a programului, astfel cum prevede regulamentul menționat.
(33)
Prezentul regulament stabilește, pentru întreaga durată a programului, un pachet financiar care constituie valoarea de referință privilegiată, în sensul punctului 17 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în domeniul bugetar și buna gestiune financiară (15) pentru Parlamentul European și pentru Consiliu în timpul procedurii bugetare anuale.
(34)
Interesele financiare ale Uniunii ar trebui să fie protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul întregului ciclu de cheltuire a fondurilor, inclusiv măsuri pentru prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni administrative și financiare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (16) („Regulamentul financiar”).
(35)
În ceea ce privește Oficiul European de Luptă Antifraudă („OLAF”) și în conformitate cu Regulamentul Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (17), și cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (18), ar trebui elaborate și puse în aplicare măsuri adecvate de prevenire a fraudelor și de recuperare a fondurilor care au fost pierdute sau transferate sau utilizate în mod inadecvat.
(36)
Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume protejarea, dezvoltarea și promovarea diversității lingvistice și culturale europene, promovarea patrimoniului cultural european și consolidarea competitivității sectoarelor culturale și creative europene, în special cea a sectorului audiovizual, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre dat fiind caracterul transnațional și internațional al programului, dar, având în vedere amploarea și efectele estimate ale acțiunii, aceste obiective pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru a sprijini realizarea obiectivelor menționate.
(37)
Deciziile nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE ar trebui, prin urmare, să fie abrogate.
(38)
Ar trebui să se prevadă măsuri care să asigure tranziția de la programele MEDIA, Cultura și MEDIA Mundus la program.
(39)
Pentru a asigura continuitatea sprijinului financiar acordat în temeiul programului, Comisia ar trebui să poată considera ca fiind eligibile pentru finanțare costurile legate în mod direct de punerea în aplicare a acțiunilor și activiăților care beneficiază de sprijin, chiar dacă acestea sunt suportate de către beneficiar înainte de depunerea cererii de finanțare.
(40)
Pentru a asigura continuitatea furnizării sprijinului acordat în temeiul programului, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2014. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare cât mai curând posibil după publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
Dispoziții generale
Articolul 1
Instituire și durată
(1) Prezentul regulament instituie programul Europa creativă pentru a sprijini sectoarele culturale și creative („programul”).
(2) Programul este pus în aplicare pentru perioada 1 ianuarie 2014 - 31 decembrie 2020.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
1.
„sectoare culturale și creative” înseamnă toate sectoarele ale căror activități sunt bazate pe valori culturale și/sau expresii artistice și alte expresii creative, indiferent dacă aceste activități sunt orientate sau nu către piață și indiferent de tipul de structură care le realizează și de modul de finanțare a structurii respective. Activitățile respective includ dezvoltarea, crearea, producerea, difuzarea și conservarea bunurilor și serviciilor care constituie expresii culturale, artistice sau alte expresii creative, precum și funcțiile conexe, cum ar fi educația sau gestionarea. Sectoarele culturale și creative includ, printre altele, arhitectura, arhivele, bibliotecile și muzeele, artizanatul artistic, audiovizualul (inclusiv cinematografia, televiziunea, jocurile video și multimedia), patrimoniul cultural material și imaterial, designul, festivalurile, muzica, literatura, arta spectacolului, editarea, radioul și artele vizuale;
2.
„IMM-uri” înseamnă microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii, astfel cum sunt definite în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (19);
3.
„intermediari financiari participanți” înseamnă intermediari financiari în sensul articolului 139 alineatul (4) al doilea paragraf din Regulamentul financiar, selecționați în cadrul mecanismului de garantare în conformitate cu Regulamentul financiar și cu anexa I la prezentul regulament, care furnizează sau intenționează să furnizeze:
(a)
împrumuturi IMM-urilor, microorganizațiilor și organizațiilor mici și mijlocii din sectoarele culturale și creative [garanții din partea Fondului European de Investiții („FEI”)]; sau
(b)
garanții de împrumuturi altor intermediari financiari care acordă împrumuturi IMM-urilor, microorganizațiilor și organizațiilor mici și mijlocii din sectoarele culturale și creative (contragaranții din partea FEI).
4.
„furnizorii de servicii de consolidare a capacităților” înseamnă entități capabile să furnizeze cunoștințe de specialitate în conformitate cu anexa I pentru a permite intermediarilor financiari participanți să evalueze în mod eficient trăsăturile caracteristice și riscurile asociate IMM-urilor, microorganizațiilor și organizațiilor mici și mijlocii din sectoarele culturale și creative, precum și proiectelor acestora.
Articolul 3
Obiective generale
Obiectivele generale ale programului urmăresc:
(a)
păstrarea, dezvoltarea și promovarea diversității lingvistice și culturale europene și promovarea patrimoniului cultural al Europei;
(b)
consolidarea competitivității sectoarelor culturale și creative europene, în special competitivitatea sectorului audiovizualului, cu scopul de a promova o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.
Articolul 4
Obiective specifice
Obiectivele specifice ale programului urmăresc:
(a)
sprijinirea capacității sectoarelor culturale și creative europene de a funcționa la nivel transnațional și internațional;
(b)
promovarea circulației transnaționale a operelor culturale și creative și mobilitatea transnațională a actorilor din domeniul cultural și creativ, în special a artiștilor, precum și atragerea unor noi categorii de public mai largi și îmbunătățirea accesului la operele culturale și creative din Uniune și din afara acesteia cu un accent deosebit pe copii, tineri, persoane cu handicap și grupuri subreprezentate;
(c)
consolidarea capacității financiare a IMM-urilor, a microorganizațiilor și a organizațiilor mici și mijlocii din sectoarele culturale și creative într-un mod sustenabil, urmărindu-se în același timp să se asigure o acoperire geografică echilibrată și o reprezentare a sectoarelor echilibrată;
(d)
stimularea elaborării de politici, a inovării, a creativității, a dezvoltării publicului și a unor noi modele de afaceri și de gestionare prin sprijinirea cooperării politice transnaționale.
Articolul 5
Valoarea adăugată europeană
(1) Recunoscând valoarea intrinsecă și economică a culturii, programul susține acțiunile și activitățile care prezintă o valoare adăugată europeană în sectoarele culturale și creative. Acesta contribuie la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și ale inițiativelor sale emblematice.
(2) Valoarea adăugată europeană se garantează prin una sau mai multe dintre următoarele:
(a)
caracterul transnațional al acțiunilor și activităților care completează programele și politicile regionale, naționale, internaționale, precum și alte programe și politici ale Uniunii, și impactul acestor acțiuni și activități atât asupra sectoarelor culturale și creative, cât și asupra cetățenilor și asupra cunoștințelor lor referitoare la alte culturi decât cea proprie;
(b)
dezvoltarea și promovarea cooperării transnaționale între participanții la domeniul cultural și creativ, inclusiv artiștii, profesioniștii din domeniul audiovizualului, organizațiile culturale și creative și operatorii din domeniul audiovizualului, axată pe stimularea unor răspunsuri mai rapide, mai cuprinzătoare, mai eficiente și pe termen lung la provocările globale;
(c)
economiile de scară și masa critică pe care sprijinul Uniunii le stimulează creând un efect de pârghie asupra fondurilor suplimentare;
(d)
asigurarea unor condiții de concurență echitabile în sectoarele culturale și creative europene, ținându-se seama de țările cu o capacitate de producție scăzută și/sau de țările sau regiunile cu o zonă geografică și/sau lingvistică restrânsă.
Articolul 6
Structura programului
Programul conține:
(a)
un subprogram MEDIA;
(b)
un subprogram Cultura;
(c)
o componentă trans-sectorială;
Articolul 7
Logourile subprogramelor
(1) Comisia asigură vizibilitatea programului prin utilizarea unor logouri specifice pentru fiecare dintre subprograme.
(2) Beneficiarii subprogramului MEDIA folosesc logoul prevăzut în anexa Ia. Comisia stabilește detalii pentru utilizarea logoului respectiv și le comunică beneficiarilor.
(3) Beneficiarii subprogramului Cultura folosesc un logo stabilit de Comisie. Comisia stabilește detalii pentru utilizarea logoului respectiv și le comunică beneficiarilor.
(4) Comisia și birourile Europa creativă, menționate la articolul 16, sunt, de asemenea, îndreptățite să utilizeze logourile subprogramelor.
Articolul 8
Accesul la program
(1) Programul încurajează diversitatea culturală la nivel internațional în conformitate cu Convenția Unesco 2005.
(2) Programul este deschis participării statelor membre.
(3) Fără a se aduce atingere alineatului (4), programul este deschis participării următoarelor țări, sub rezerva plății creditelor suplimentare și a respectării, în ceea ce privește subprogramul MEDIA, a condițiilor stabilite în Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului (20):
(a)
țările aderente, țările candidate și potențial candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale și cu termenii și condițiile generale de participare a acestor țări la programele Uniunii stabilite în acordurile-cadru, în deciziile Consiliului de asociere sau în acordurile similare respective;
(b)
țările AELS care sunt parte la Acordul SEE, în conformitate cu respectivul Acord;
(c)
Confederația Elvețiană, pe baza unui acord bilateral cu țara respectivă;
(d)
țările care intră sub incidența politicii europene de vecinătate, în conformitate cu procedurile convenite cu aceste țări în urma acordurilor-cadru privind participarea lor la programele Uniunii.
(4) Țările menționate la alineatul (3) literele (a) și (d) sunt excluse de la participarea la mecanismul de garantare.
(5) Programul este deschis pentru acțiunile de cooperare bilaterală sau multilaterală care vizează țările sau regiunile selectate pe baza unor credite suplimentare plătite de aceste țări sau de aceste regiuni și a unor acorduri specifice care urmează a fi convenite cu țările sau regiunile respective.
(6) Programul permite cooperarea și acțiunile comune cu țările care nu participă la program, precum și cu organizațiile internaționale care sunt active în sectoarele culturale și creative, precum Unesco, Consiliul Europei, OCDE sau OMPI pe baza unor contribuții comune pentru realizarea obiectivelor programului.
CAPITOLUL II
Subprogramul MEDIA
Articolul 9
Prioritățile subprogramului MEDIA
(1) Prioritățile în domeniul consolidării capacităților sectorului audiovizual european de a funcționa la nivel transnațional sunt următoarele:
(a)
facilitarea dobândirii și îmbunătățirii abilităților și competențelor în cazul profesioniștilor din domeniul audiovizualului și a constituirii de rețele, inclusiv încurajarea utilizării tehnologiilor digitale pentru a se asigura adaptarea la evoluția pieței, testarea unor noi abordări pentru dezvoltarea publicului și testarea noilor modele de afaceri;
(b)
îmbunătățirea capacității operatorilor din sectorul audiovizualului de a elabora opere audiovizuale europene care să aibă potențialul de a circula în Uniune și în afara acesteia și de a facilita coproducțiile europene și internaționale, inclusiv de televiziune;
(c)
încurajarea schimburilor între întreprinderi prin facilitarea accesului la piețe și la instrumente comerciale care permit operatorilor din domeniul audiovizualului să sporească vizibilitatea proiectelor lor pe piețele Uniunii și pe piețele internaționale.
(2) Prioritățile în domeniul promovării circulației transnaționale sunt următoarele:
(a)
sprijinirea distribuției în cinematografe, prin marketing transnațional, branding, distribuția și prezentarea de opere audiovizuale;
(b)
promovarea comercializării, a brandingului și a distribuției transnaționale a operelor audiovizuale prin intermediul tuturor celorlalte platforme, altele decât cele de teatru;
(c)
sprijinirea dezvoltării publicului ca mijloc de stimulare a interesului pentru operele audiovizuale europene și de îmbunătățire a accesului la acestea, în special prin promovare, evenimente, educație cinematografică și festivaluri;
(d)
promovarea noilor modalități de distribuție pentru a se permite apariția unor noi modele de afaceri.
Articolul 10
Măsuri de sprijin ale subprogramului MEDIA
În scopul punerii în aplicare a priorităților prevăzute la articolul 9, subprogramul MEDIA acordă sprijin pentru:
(a)
dezvoltarea unei game complete de măsuri de formare care să promoveze dobândirea și îmbunătățirea abilităților și competențelor în cazul profesioniștilor din domeniul audiovizual, schimbul de cunoștințe și colaborarea în rețele, inclusiv integrarea tehnologiilor digitale;
(b)
elaborarea de opere audiovizuale europene, în special opere cinematografice și de televiziune cum ar fi cele de ficțiune, documentarele, filmele de animație și cele pentru copii, precum și operele interactive, cum ar fi jocurile video și multimedia cu un potențial mai ridicat de circulație transfrontalieră;
(c)
activități care urmăresc să sprijine societățile europene de producție audiovizuală, în special societățile independente de producție, în vederea facilitării coproducțiilor europene și internaționale de opere audiovizuale, inclusiv opere de televiziune;
(d)
activități care ajută partenerii europeni și internaționali care realizează coproducții să se reunească și/sau să acorde sprijin indirect pentru operele audiovizuale realizate în coproducție de către fonduri internaționale de coproducție care se află într-una din țările participante la program;
(e)
facilitarea accesului la manifestări comerciale și piețe profesionale din domeniul audiovizualului și utilizarea de instrumente comerciale online, atât în interiorul, cât și în afara Uniunii;
(f)
instituirea de sisteme de sprijin pentru distribuția de filme europene non-naționale prin distribuția în cinematografe și alte platforme, precum și pentru activitățile de vânzări internaționale, în special subtitrarea, dublarea și descrierea audio a operelor audiovizuale;
(g)
facilitarea circulației filmelor europene pe plan mondial și a filmelor internaționale în Uniune pe toate platformele de distribuție prin intermediul proiectelor de cooperare internațională în sectorul audiovizual;
(h)
o rețea europeană de operatori de cinematografe care proiectează o proporție semnificativă de filme europene non-naționale;
(i)
inițiative care prezintă și promovează diversitatea operelor audiovizuale europene, inclusiv filmele de scurt metraj, precum festivalurile și alte evenimente promoționale;
(j)
activități care au ca scop promovarea educației cinematografice și îmbunătățirea cunoștințelor și a interesului publicului cu privire la operele audiovizuale europene, inclusiv în ceea ce privește patrimoniul audiovizual și cinematografic, mai ales în rândul publicului tânăr;
(k)
acțiunile inovatoare de testare a unor noi modele și instrumente de afaceri în domenii care pot fi influențate de introducerea și de utilizarea tehnologiilor digitale.
Articolul 11
Observatorul European al Audiovizualului
(1) Uniunea este membru al Observatorului pe toată durata programului.
(2) Participarea Uniunii la Observator contribuie la realizarea priorităților subprogramului MEDIA prin:
(a)
încurajarea transparenței și instituirea unor condiții echitabile în ceea ce privește accesul la informațiile juridice și financiare/comerciale și contribuirea la comparabilitatea informațiilor juridice și statistice;
(b)
furnizarea de informații și analize de piață, utile pentru elaborarea liniilor de acțiune ale subprogramului MEDIA și pentru evaluarea impactului acestora asupra pieței.
(3) Comisia reprezintă Uniunea în relațiile sale cu Observatorul.
CAPITOLUL III
Subprogramul Cultura
Articolul 12
Prioritățile subprogramului Cultura
(1) Prioritățile în domeniul consolidării capacităților sectoarelor culturale și creative de a funcționa la nivel transnațional sunt următoarele:
(a)
sprijinirea acțiunilor care permite actorilor din domeniul cultural și creativ să dobândească abilități, competențe și know-how care contribuie la consolidarea sectoarelor culturale și creative, inclusiv încurajarea adaptării la tehnologiile digitale, testarea unor abordări inovatoare în ceea ce privește dezvoltarea publicului și testarea unor noi modele de afaceri și de gestionare;
(b)
sprijinirea acțiunilor care permit operatorilor culturali și creativi să coopereze la nivel internațional și să își internaționalizeze carierele și activitățile în cadrul Uniunii și în afara acesteia, pe baza unor strategii pe termen lung dacă este posibil;
(c)
furnizarea de sprijin în vederea consolidării organizațiilor culturale și creative europene și a rețelelor internaționale pentru facilitarea accesului la oportunitățile profesionale.
(2) Prioritățile în domeniul promovării circulației transnaționale și a mobilității sunt următoarele:
(a)
sprijinirea turneelor, a evenimentelor, a expozițiilor și a festivalurilor internaționale;
(b)
sprijinirea circulației literaturii europene în vederea asigurării unei accesibilități cât de largi posibil;
(c)
sprijinirea dezvoltării publicului ca mijloc de stimulare a interesului pentru patrimoniul cultural material și imaterial și pentru operele culturale și creative europene și de îmbunătățire a accesului la acestea.
Articolul 13
Măsuri de sprijin ale subprogramului Cultura
(1) În scopul punerii în aplicare a priorităților prevăzute la articolul 12, subprogramul Cultura acordă sprijin pentru:
(a)
proiecte de cooperare transnațională care reunesc organizații culturale și creative din diferite țări în scopul întreprinderii de activități sectoriale sau trans-sectoriale;
(b)
activități desfășurate de către rețele europene de organizații culturale și creative din diferite țări;
(c)
activități desfășurate de organizații cu vocație europeană care încurajează dezvoltarea noilor talente și stimulează mobilitatea transnațională a actorilor din domeniul cultural și creativ și circulația operelor, cu potențialul de a exercita influență la scară largă asupra sectoarelor culturale și creative și de a produce efecte de lungă durată;
(d)
traducerea literară și promovarea ei ulterioară;
(e)
acțiuni speciale în vederea sporirii vizibilității bogăției și diversității culturilor europene, a stimulării dialogului intercultural și a înțelegerii reciproce, inclusiv prin premii culturale ale Uniunii, acțiunea Capitalele europene ale culturii și acțiunea Marca patrimoniului european.
(2) Măsurile prevăzute la alineatul (1) sprijină, în special, proiectele fără scop lucrativ.
CAPITOLUL IV
Componenta trans-sectorială
Articolul 14
Mecanismul de garantare pentru sectoarele culturale și creative
(1) Comisia stabilește un mecanism de garantare care vizează sectoarele culturale și creative.
Mecanismul de garantare funcționează ca un instrument de sine stătător și este instituit și gestionat în conformitate cu titlul VIII din Regulamentul financiar.
(2) Mecanismul de garantare are următoarele priorități:
(a)
facilitarea accesului la finanțare pentru IMM-uri, pentru microorganizații și pentru organizațiile mici și mijlocii din sectoarele culturale și creative;
(b)
îmbunătățirea capacității intermediarilor financiari participanți de a evalua riscurile asociate IMM-urilor, microorganizațiilor și organizațiilor mici și mijlocii din sectoarele culturale și creative, precum și proiectelor acestora, inclusiv prin măsuri de asistență tehnică, de consolidare a cunoștințelor și de colaborare în rețele.
Prioritățile sunt puse în aplicare în conformitate cu anexa I.
(3) În conformitate cu articolul 139 alineatul (4) din Regulamentul financiar, Comisia pune în aplicare mecanismul de garantare într-un mod de gestionare indirectă, încredințând sarcini FEI, în conformitate cu punctul (iii) al articolului 58 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul respectiv, sub rezerva unui acord între Comisie și FEI.
Articolul 15
Cooperarea politică transnațională
(1) Pentru a promova cooperarea politică transnațională, componenta trans-sectorială acordă sprijin pentru:
(a)
schimbul transnațional de experiență și know-how cu privire la noi modele de afaceri și de gestionare, activități de învățare reciprocă și colaborarea în rețea între organizațiile culturale și creative și factorii de decizie în ceea ce privește evoluția sectoarelor culturale și creative care promovează rețelele digitale, după caz;
(b)
colectarea de date privind piața, studii, analize ale pieței muncii și ale abilităților necesare, analize ale politicilor culturale naționale și europene și sprijin pentru anchetele statistice europene și naționale bazate pe instrumente și criterii specifice fiecărui sector și evaluări, inclusiv măsurarea tuturor aspectelor legate de impactul programului;
(c)
achitarea taxei de contribuție pentru participarea Uniunii în calitate de membru al Observatorului pentru a promova culegerea și analiza datelor în sectorul audiovizualului;
(d)
testarea unor noi strategii comerciale trans-sectoriale în materie de finanțare, distribuire, și comercializare a creațiilor;
(e)
conferințe, seminarii și dialog politic inclusiv cu privire la educația în domeniul mass-media și al culturii, care promovează rețelele digitale, după caz;
(f)
birourile Europa creativă prevăzute la articolul 16 și îndeplinirea atribuțiile lor.
(2) Până la 30 iunie 2014, Comisia realizează un studiu de fezabilitate care să analizeze posibilitatea de colectare și analizare a datelor din sectoarele culturale și creative, cu excepția celor din sectorul audiovizualului, și prezintă acest studiu Parlamentului European și Consiliului.
În funcție de rezultatele studiului de fezabilitate, Comisia poate prezenta o propunere corespunzătoare de modificare a prezentului regulament.
Articolul 16
Birourile Europa creativă
(1) Țările care participă la program, acționând împreună cu Comisia, instituie birourile Europa creativă în conformitate cu dreptul și practicile lor naționale („birourile Europa creativă”).
(2) Comisia sprijină o rețea de birouri Europa creativă.
(3) Birourile Europa creativă îndeplinesc următoarele sarcini, luând în considerare caracteristicile fiecărui sector:
(a)
furnizare de informații și promovarea programului în țările respective;
(b)
acordarea de asistență sectoarelor culturale și creative cu privire la program și furnizarea de informații de bază referitoare la alte posibilități de sprijin relevante disponibile în cadrul politicilor Uniunii Europene;
(c)
stimularea cooperării transfrontaliere în cadrul sectoarelor culturale și creative;
(d)
sprijinirea Comisiei prin furnizarea de asistență privind sectoarele culturale și creative în țările care participă la program, de exemplu prin furnizarea datelor disponibile referitoare la aceste sectoare;
(e)
sprijinirea Comisiei în garantarea comunicării și difuzării adecvate a rezultatelor și a impacturilor programului;
(f)
asigurarea comunicării și diseminării de informații privind finanțarea acordată din partea Uniunii și rezultatele obținute pentru țara lor.
(4) Comisia, acționând împreună cu statele membre, asigură calitatea și rezultatele serviciilor oferite de birourile Europa creativă prin efectuarea de monitorizări și evaluări periodice și independente.
CAPITOLUL V
Performanțe și difuzare
Articolul 17
Coerență și complementaritate
(1) Comisia, în cooperare cu statele membre, asigură coerența și complementaritatea globală a programului cu:
(a)
politicile relevante ale Uniunii, precum cele în domeniile educației, ocupării forței de muncă, sănătății, pieței interne, agendei digitale, tineretului, cetățeniei, relațiilor externe, comerțului, cercetării și inovării, întreprinderilor, turismului, justiției, extinderii și dezvoltării;
(b)
alte surse de finanțare relevante ale Uniunii în domeniul culturii și media, în special Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională și programele de cercetare și inovare, precum și instrumentele financiare referitoare la justiție și cetățenie, programele de cooperare externă și instrumentele de preaderare.
(2) Prezentul regulament se aplică și este pus în aplicare fără a aduce atingere angajamentelor internaționale ale Uniunii.
Articolul 18
Monitorizare și evaluare
(1) Comisia asigură monitorizarea regulată și evaluarea externă a programului pe baza indicatorilor de performanță calitativi și cantitativi menționați mai jos:
(a)
Indicatori pentru obiectivele generale prevăzute la articolul 3:
(i)
nivelul, schimbările la nivelul ocupării forței de muncă și cota de ocupare a acesteia în sectoarele culturale și creative, precum și cota din produsul intern brut a acestor sectoare;
(ii)
numărul persoanelor care au acces la operele culturale și creative europene inclusiv, atunci când este posibil, la operele din alte țări decât ale lor.
(b)
indicatori pentru obiectivul specific menționate la articolul 4 litera (a):
(i)
amploarea activităților internaționale ale organizațiilor culturale și creative și numărul de parteneriate transnaționale create;
(ii)
numărul experiențelor și al activităților de învățare sprijinite prin program care au îmbunătățit competențele și au sporit potențialul de angajare în rândul actorilor din domeniul cultural și creativ, inclusiv al profesioniștilor din domeniul audiovizualului.
(c)
indicatori pentru obiectivul specific menționat la articolul 4 litera (b) în ceea ce privește subprogramul MEDIA:
(i)
numărul de intrări la cinema înregistrat pentru filmele europene străine în Europa și pentru filmele europene în întreaga lume (cele mai importante 10 piețe din afara Europei);
(ii)
procentajul de opere audiovizuale europene în sălile de cinema, la televiziune și pe platformele digitale;
(iii)
numărul de persoane din statele membre care au acces la operele audiovizuale europene non-naționale și numărul de persoane din țările care participă la program care au acces la operele audiovizuale europene;
(iv)
numărul de jocuri video europene fabricate în Uniune, precum și în țările care participă la program.
(d)
indicatori pentru obiectivul specific menționat la articolul 5 litera (b) în ceea ce privește subprogramul Cultura:
(i)
numărul de persoane atins în mod direct sau indirect prin proiecte susținute de program;
(ii)
numărul de proiecte adresate copiilor, tinerilor și grupurilor subreprezentate și numărul estimat de persoane atins.
(e)
indicatori pentru obiectivul specific menționat la articolul 5 litera (c):
(i)
volumul de împrumuturi garantate în cadrul mecanismului de garantare, împărțit pe categorii în funcție de originea națională, dimensiunea și sectoarele IMM-urilor, microorganizațiilor și organizațiilor mici și mijlocii;
(ii)
volumul de împrumuturi acordate de intermediarii financiari participanți, împărțiți în categorii în funcție de originea națională;
(iii)
numărul și distribuția geografică a intermediarilor financiari participanți;
(iv)
numărul IMM-urilor, al microorganizațiilor și al organizațiilor mici și mijlocii care beneficiază de mecanismul de garantare, împărțite pe categorii în funcție de originea națională, de dimensiune și de sectoare;
(v)
rata medie de nerambursare a împrumuturilor;
(vi)
efectul de pârghie atins al împrumuturilor garantate față de efectul de pârghie indicativ (1:5,7);
(f)
indicatori pentru obiectivul specific menționat la articolul 5 litera (d):
(i)
numărul de state membre care utilizează rezultatele metodei deschise de coordonare în elaborarea politicilor naționale;
(ii)
numărul de inițiative noi și de rezultate la nivel de politică.
(2) Rezultatele procesului de monitorizare și evaluare sunt luate în considerare la punerea în aplicare a programului.
(3) Pe lângă monitorizarea regulată a programului, Comisia întocmește un raport intermediar de evaluare, bazat pe o evaluare externă și independentă, care:
(a)
cuprinde elemente cantitative și calitative, pentru a evalua eficiența programului, în special în atingerea obiectivelor sale, eficacitatea programului și valoarea adăugată europeană a acestuia;
(b)
examinează posibilitatea simplificării programului, coerența internă și externă, menținerea relevanței tuturor obiectivelor sale, precum și contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii în materie de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii;
(c)
ia în considerare rezultatele evaluărilor impactului pe termen lung al Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE.
(4) Până la 31 decembrie 2017, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului raportul de evaluare intermediar menționat la alineatul (3).
(5) Pe baza unei evaluări externe și independente finale, Comisia stabilește un raport final de evaluare care evaluează impactul pe termen lung, precum și durabilitatea programului pe baza indicatorilor cantitativi și calitativi selecționați. În ceea ce privește obiectivul specific menționat la articolul 4 litera (c), Comisia evaluează de asemenea efectele mecanismului de garantare asupra accesului la împrumuturile bancare și asupra costurilor asociate pentru IMM-uri, microorganizații și organizațiile mici și mijlocii din sectoarele culturale și creative.
(6) Până la 30 iunie 2022, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului raportul de evaluare final menționat la alineatul (5).
Articolul 19
Comunicarea și difuzarea
(1) Comisia furnizează statelor membre care participă la program informații privind proiectele care au primit finanțare din partea Uniunii prin transmiterea deciziilor de selecție în termen de două săptămâni de la adoptarea acestora.
(2) Beneficiarii proiectelor sprijinite de program comunică și difuzează informațiile cu privire la finanțarea pe care au primit-o din partea Uniunii și rezultatele obținute.
(3) Comisia asigură difuzarea informațiilor relevante către birourile Europa creativă.
CAPITOLUL VI
Acte delegate
Articolul 20
Delegarea de competențe către Comisie
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 21, în vederea suplimentării indicatorilor de performanță calitativi și cantitativi menționați la articolul 18 alineatul (1).
Articolul 21
Exercitarea delegării de competențe
(1) Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.
(2) Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 20 se conferă Comisiei pe durata programului.
(3) Delegarea competențelor menționată la articolul 20 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în respectiva decizie. Decizia intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate aflate deja în vigoare.
(4) De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
(5) Un act delegat adoptat în temeiul articolului 20 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea actului respectiv către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
CAPITOLUL VII
Dispoziții de aplicare
Articolul 22
Punerea în aplicare a programului
(1) Comisia pune în aplicare programul în conformitate cu Regulamentul financiar.
(2) Comisia adoptă, prin intermediul actelor de punere în aplicare, un program anual de activitate privind subprogramele și componenta trans-sectorială. În cadrul programului de lucru anual, Comisia se asigură că obiectivele generale și specifice stabilite la articolele 3 și 4, precum și prioritățile stabilite la articolele 9 și 12 sunt puse în aplicare prin programul anual de activitate, în mod coerent, și evidențiază rezultatele așteptate, metoda de punere în aplicare și cuantumul total al planului de finanțare. Programul anual de activitate conține, de asemenea, o descriere a măsurilor care urmează să fie finanțate, o indicare a sumelor alocate fiecărei măsuri și un calendar orientativ al punerii în aplicare.
În ceea ce privește granturile, programul anual de activitate stabilește prioritățile, criteriile de eligibilitate, de selecție și de atribuire și rata maximă de cofinanțare. Contribuția financiară din partea programului este de maximum 80 % din costurile operațiunilor care beneficiază de sprijin.
În ceea ce privește mecanismul de garantare, programul anual de activitate cuprinde criteriile de eligibilitate și de selecție pentru intermediarii financiari, criteriile de excludere referitoare la conținutul proiectelor înaintate intermediarilor financiari participanți, alocarea anuală către FEI, precum și criteriile de eligibilitate, de selecție și de atribuire pentru furnizorii de servicii de consolidare a capacităților.
Actele respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 23 alineatul (4).
(3) Comisia adoptă orientările generale pentru punerea în aplicare a programului în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 23 alineatul (3).
Articolul 23
Procedura comitetului
(1) Comisia este asistată de un comitet („Comitetul pentru Europa creativă”). Comitetul respectiv reprezintă un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) Comitetul pentru Europa creativă se poate reuni în formațiuni specifice pentru a aborda aspecte concrete referitoare la subprograme și la componenta trans-sectorială.
(3) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
(4) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 24
Dispoziții financiare
(1) Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului pentru perioada 1 ianuarie 2014-31 decembrie 2020 este de 1 462 724 000 EUR în prețuri curente.
Creditele anuale sunt autorizate de către Parlamentul European și Consiliu, în limitele cadrului financiar multianual.
(2) Pachetul financiar menționat la alineatul (1) se alocă după cum urmează:
(a)
cel puțin 56 % pentru subprogramul MEDIA;
(b)
cel puțin 31 % pentru subprogramul Cultura;
(c)
un maximum de 13 % pentru componenta trans-sectorială, cel puțin 4 % fiind alocat măsurilor de cooperare transnațională enumerate la articolul 15 și birourilor Europa creativă.
(3) Costurile administrative aferente punerii în aplicare a programului se integrează în alocările prevăzute la alineatul (2) și suma totală a acestor costuri nu va depăși 7 % din bugetul programului, din care 5 % se alocă punerii în aplicare a subprogramului MEDIA și 2 % se alocă punerii în aplicare a subprogramului Cultura.
(4) Pachetul financiar menționat la alineatul (1) poate să acopere cheltuieli legate de activități de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare necesare în mod direct pentru gestionarea programului și îndeplinirea obiectivelor acestuia; în special studii, reuniuni ale experților, acțiuni de informare și comunicare, inclusiv comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale programului, cheltuieli legate de rețelele informatice specializate în schimbul de informații și în prelucrarea datelor, precum și toate celelalte tipuri de cheltuieli legate de asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului.
(5) Pachetul financiar menționat la alineatul (1) poate să acopere cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziției între măsurile adoptate în temeiul Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE și prezentul Regulament.
Dacă este necesar, creditele pot fi incluse în bugetul aferent perioadei de după 2020 pentru a acoperi cheltuieli similare, astfel încât să se permită gestionarea acțiunilor nefinalizate până la 31 decembrie 2020.
(6) Prin derogare de la articolul 130 alineatul (2) al Regulamentului Financiar, și în cazuri justificate în mod corespunzător, Comisia poate considera ca fiind eligibile costurile legate în mod direct de punerea în aplicare a acțiunilor și activităților care beneficiază de sprijin, chiar dacă acestea sunt suportate de către beneficiar înainte de depunerea cererii de finanțare.
Articolul 25
Protecția intereselor financiare ale Uniunii
(1) La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale și inspecții eficace și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive.
(2) Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a efectua atât audituri, pe bază de documente, cât și controale și inspecții la fața locului, în ceea ce privește toți beneficiarii de granturi, contractanții și subcontractanții care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul programului.
(3) OLAF poate efectua investigații, inclusiv controale și inspecții la fața locului, în conformitate cu dispozițiile și procedurile stabilite în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 și Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013, în scopul de stabili dacă au existat acte de fraudă, de corupție sau orice alte activități ilegale care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii în legătură cu un acord de grant sau o decizie de acordare a unui grant sau în legătură cu un contract de finanțare în cadrul programului.
(4) Fără a se aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și contractele, acordurile de grant și deciziile de acordare a granturilor rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament, conțin dispoziții care autorizează în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri și investigații, în limitele competențelor care le revin.
CAPITOLUL VIII
Dispoziții finale
Articolul 26
Abrogarea și dispozițiile tranzitorii
(1) Deciziile nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE se abrogă începând cu 1 ianuarie 2014.
(2) Activitățile întreprinse înainte de 31 decembrie 2013 în temeiul deciziilor menționate la alineatul (1) continuă să fie gestionate până la finalizarea lor, în conformitate cu deciziile respective.
Articolul 27
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2014.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptată la Strasbourg, 11 decembrie 2013.