NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 813/2013
ze dne 2. srpna 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný podíl na trhu, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení o energetické účinnosti kotlů byla stanovena směrnicí Rady 92/42/EHS ze dne 21. května 1992 o požadavcích na účinnost nových teplovodních kotlů na kapalná nebo plynná paliva (2).
(3)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu zavede Komise ve vhodných případech prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, což zahrnuje topná zařízení a zařízení pro ohřev vody.
(4)
Komise vypracovala přípravnou studii analyzující technické, environmentální a hospodářské aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (vytápění a ohřev vody), které se obvykle používají v Unii. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z Unie i ze třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny.
(5)
Environmentálními aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů, které jsou považovány za významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie ve fázi jejich používání a (u ohřívačů s tepelným čerpadlem) hladina akustického výkonu. U ohřívačů využívajících fosilní paliva byly navíc mezi významné environmentální aspekty zařazeny také emise oxidů dusíku, oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků.
(6)
Není účelné určovat požadavky na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků, protože dosud nejsou k dispozici žádné vhodné evropské metody měření. S cílem vyvinout takové metody měření Komise pověřila evropské normalizační organizace, aby během přezkumu tohoto nařízení zvážily požadavky na ekodesign pro tento typ emisí. Dokud nevstoupí v platnost odpovídající požadavky Unie na ekodesign, mohou zůstat zachovány nebo být zavedeny vnitrostátní právní předpisy s požadavky na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků z ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů. Ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/142/ES ze dne 30. listopadu 2009 o spotřebičích plynných paliv (3), jež omezují množství spalin produkovaných spotřebiči plynných paliv s ohledem na zdraví a bezpečnost, nejsou dotčena.
(7)
Přípravná studie ukazuje, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES nejsou v případě ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů potřebné. Zejména emise skleníkových plynů v souvislosti s chladivy využívanými v ohřívačích s tepelnými čerpadly pro vytápění dnešního evropského fondu budov se nejeví jako významné. Při přezkumu tohoto nařízení bude znovu posouzena vhodnost určení požadavků na ekodesign pro tyto skleníkové plyny.
(8)
Oblast působnosti tohoto nařízení by měla zahrnovat kotlové ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů a ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, které dodávají teplo do teplovodních systémů ústředního topení za účelem vytápění vnitřních prostorů, a kotlové kombinované ohřívače a kombinované ohřívače s tepelným čerpadlem, které dodávají teplo do teplovodních systémů ústředního topení za účelem vytápění vnitřních prostorů i teplo pro dodávku teplé pitné a užitkové vody. Tyto ohřívače jsou navrženy tak, aby využívaly plynná nebo kapalná paliva, včetně paliv z biomasy (jestliže netvoří hlavní podíl), elektřinu a teplo okolního prostředí nebo odpadní teplo.
(9)
Ohřívače navržené pro využívání plynných či kapalných paliv vyrobených převážně (z více než 50 %) z biomasy mají specifické technické vlastnosti, které si vyžadují další technické, hospodářské a environmentální analýzy. Na základě výsledků těchto analýz by měly být v pozdější fázi případně stanoveny požadavky na ekodesign těchto ohřívačů.
(10)
Roční spotřeba energie spojená s ohřívači pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovanými ohřívači v Unii byla za rok 2005 odhadnuta na 12 089 PJ (zhruba 289 Mtoe), což odpovídá emisím ve výši 698 Mt CO2. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhne roční spotřeba energie 10 688 PJ. Roční emise oxidů dusíku v souvislosti s ohřívači pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovanými ohřívači v Unii v roce 2005 podle odhadů činily 821 kt ekvivalentu SOx. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhnou roční emise 783 kt ekvivalentu SOx. Přípravná studie ukazuje, že spotřebu energie ve fázi používání a emise oxidů dusíku ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů lze podstatně snížit.
(11)
Spotřebu energie ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů lze snížit uplatněním existujících nákladově efektivních technologií nechráněných vlastnickým právem, což povede ke snížení úhrnných nákladů spojených se zakoupením a používáním těchto výrobků.
(12)
V Unii existuje téměř pět milionů bytových jednotek se systémy se společným otevřeným kouřovodem. Nahrazení stávajících kotlových ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kotlových kombinovaných ohřívačů účinnými kondenzačními kotli není v bytových jednotkách se společným otevřeným kouřovodem z technických důvodů možné. Požadavky uvedené v tomto nařízení umožňují, aby nekondenzační kotle konkrétně navržené pro tuto konfiguraci zůstaly nadále na trhu; toto opatření má zabránit nepatřičným nákladům pro spotřebitele, poskytnout výrobcům čas na vývoj kotlů využívajících účinnější technologie vytápění a členským státům poskytnout čas na zvážení úprav vnitrostátních stavebních předpisů.
(13)
Předpokládá se, že kombinovaný účinek požadavků na ekodesign uvedený v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013 ze dne 18. února 2013, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů, kombinovaných ohřívačů, souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení a souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení (4), povede do roku 2020 ve srovnání se situací v případě nepřijetí žádných opatření k ročním úsporám energie přibližně ve výši 1 900 PJ (zhruba 45 Mtoe), což odpovídá emisím přibližně 110 Mt CO2, a ke snížení ročních emisí oxidů dusíku o přibližně 270 kt ekvivalentu SOx.
(14)
Požadavky na ekodesign by měly sladit požadavky na spotřebu energie, hladinu akustického výkonu a emise oxidů dusíku ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů v celé Unii, což přispěje k lepšímu fungování vnitřního trhu a ke zlepšení vlivu těchto výrobků na životní prostředí.
(15)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost nebo cenovou dostupnost ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů či kombinovaných ohřívačů z hlediska koncového uživatele ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost či životní prostředí.
(16)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby měli výrobci dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Načasování by mělo být takové, aby byly zohledněny dopady na náklady pro výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(17)
Měření a výpočty parametrů výrobků by měly být prováděny za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejnovější metody měření a výpočtů, včetně harmonizovaných norem, jsou-li k dispozici, přijatých evropskými normalizačními organizacemi na žádost Komise v souladu s postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci (5).
(18)
V souladu s čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES toto nařízení určuje, jaké postupy se použijí pro posuzování shody.
(19)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(20)
V zájmu dalšího omezení dopadu ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů na životní prostředí by výrobci měli poskytovat informace o demontáži, recyklaci a/nebo likvidaci výrobku.
(21)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby bylo zajištěno, že informace o vlivu ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů na životní prostředí během jejich celého životního cyklu budou široce dostupné a snadno přístupné.
(22)
Směrnice 92/42/EHS by měla být s výjimkou svého čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V zrušena a toto nařízení by mělo stanovit nová ustanovení, aby bylo zajištěno rozšíření oblasti působnosti o jiné ohřívače než kotle, dále se zvýšila energetická účinnost ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů i kombinovaných ohřívačů a zlepšily se také ostatní environmentální aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů.
(23)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů o jmenovitém tepelném výkonu ≤ 400 kW pro účely jejich uvádění na trh a/nebo do provozu, včetně ohřívačů začleněných do souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení nebo souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení definovaných v článku 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013,
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
ohřívače speciálně navržené pro využívání plynných nebo kapalných paliv vyrobených převážně z biomasy;
b)
ohřívače využívající pevná paliva;
c)
ohřívače v oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (6);
d)
ohřívače vyrábějící teplo pouze pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody;
e)
ohřívače sloužící k ohřevu a distribuci plynných teplonosných látek jako je pára nebo vzduch;
f)
kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů o maximální elektrické kapacitě 50 kW nebo vyšší;
g)
zdroje tepla navržené pro ohřívače a pláště ohřívačů, jež mají být takovými zdroji tepla vybaveny, které budou uvedeny na trh před 1. lednem 2018 náhradou za identické zdroje tepla a identické pláště ohřívačů. Na náhradním výrobku nebo jeho obalu musí být jasně uvedeno, pro jaký ohřívač je určen.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač;
2)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí zařízení, které
a)
dodává teplo do teplovodního systému ústředního topení za účelem dosažení a udržení požadované vnitřní teploty uzavřených prostor jako jsou budovy, bytové jednotky nebo místnosti a
b)
je vybaveno jedním či více zdroji tepla;
3)
„kombinovaným ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
4)
„teplovodním systémem ústředního topení“ se rozumí systém využívající vodu jako teplonosnou látku přenášející centrálně vyráběné teplo do topných těles určených k vytápění budov nebo jejích částí;
5)
„zdrojem tepla“ se rozumí ta část ohřívače, která vyrábí teplo za využití jednoho nebo více z následujících procesů:
a)
spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
b)
využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
c)
zachycování tepla okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadního tepla;
z toho plyne, že zdroj tepla navržený pro ohřívač a plášť ohřívače, který má být takovým zdrojem tepla vybaven, musí být také považovány za ohřívače;
6)
„pláštěm ohřívače“ se rozumí část ohřívače navržená tak, aby do ní mohl být vsazen zdroj tepla;
7)
„jmenovitým tepelným výkonem“ (Prated) se rozumí deklarovaný tepelný výkon ohřívače během procesu vytápění, popřípadě i ohřevu vody za standardních jmenovitých podmínek, vyjádřený v kW; u ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinovaných ohřívačů s tepelným čerpadlem jsou standardními jmenovitými podmínkami pro stanovení jmenovitého tepelného výkonu referenční návrhové podmínky uvedené v tabulce 4 přílohy III;
8)
„standardními jmenovitými podmínkami“ se rozumí provozní podmínky ohřívačů za průměrných klimatických podmínek využívané při stanovení jmenovitého tepelného výkonu, energetické účinnosti vytápění v daném období, energetické účinnosti ohřevu vody, hladiny akustického výkonu a emisí oxidu dusíku;
9)
„biomasou“ se rozumí biologicky rozložitelná část výrobků, odpadů a zbytků biologického původu ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), lesnictví a souvisejících odvětví, včetně rybolovu a akvakultury, jakož i biologicky rozložitelná část průmyslového a komunálního odpadu;
10)
„palivem z biomasy“ se rozumí plynné nebo kapalné palivo vyrobené z biomasy;
11)
„fosilním palivem“ se rozumí plynné nebo kapalné palivo fosilního původu;
12)
„kotlovým ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo za využití spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy nebo Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
13)
„kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
14)
„elektrickým kotlem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
15)
„elektrickým kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový kombinovaný ohřívač, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
16)
„kogeneračním ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který během jediného procesu zároveň vyrábí teplo a elektřinu;
17)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který k výrobě tepla využívá teplo okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadní teplo; ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem může být vybaven jedním nebo více přídavnými ohřívači využívajícími Jouleův jev v prvcích elektrického odporového ohřevu nebo spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
18)
„kombinovaným ohřívačem s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
19)
„přídavným ohřívačem“ se rozumí nepreferovaný ohřívač, který vyrábí teplo v případě, že potřeba tepla pro vytápění převyšuje jmenovitý tepelný výkon preferovaného ohřívače;
20)
„sezónní energetickou účinností vytápění“ (ηs ) se rozumí poměr mezi potřebou tepla pro vytápění v určeném otopném období, zajišťovaném ohřívačem, a roční spotřebou energie potřebné k uspokojení této potřeby, vyjádřený v %;
21)
„energetickou účinností ohřevu vody“ (ηwh ) se rozumí poměr mezi užitečnou energií v pitné či užitkové vodě dodávanou kombinovaným ohřívačem a energií potřebnou pro její výrobu, vyjádřený v %;
22)
„hladinou akustického výkonu“ (LWA ) se rozumí hladina akustického výkonu A ve vnitřním a/nebo venkovním prostředí, vyjádřená v dB;
23)
„převodním koeficientem“ (CC) se rozumí koeficient vyjadřující odhadovanou 40 % průměrnou účinnost při výrobě energie v EU uvedenou ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (7); hodnota převodního koeficientu je 2,5.
Další definice pro účely příloh II až V jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign ohřívačů jsou stanoveny v příloze II.
2. Požadavky na ekodesign se použijí podle tohoto harmonogramu:
a)
od 26. září 2015:
i)
ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 1 písm. a) a dále v bodech 3 a 5 přílohy II,
ii)
kombinované ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. a) přílohy II;
b)
od 26. září 2017:
i)
elektrické ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, elektrické kombinované ohřívače, kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinované ohřívače s tepelným čerpadlem musí splňovat požadavky stanovené v bodě 1 písm. b) přílohy II,
ii)
kombinované ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. b) přílohy II;
c)
od 26. září 2018 musí ohřívače splňovat požadavky stanovené v bodě 4 písm. a) přílohy II.
3. Splnění požadavků na ekodesign bude měřeno a vypočteno podle požadavků stanovených v příloze III.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice, aniž jsou tím dotčena ustanovení čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V směrnice Rady 92/42/EHS.
2. Pro účely posuzování shody musí technická dokumentace obsahovat informace o výrobcích stanovené v bodě 5 písm. b) přílohy II tohoto nařízení.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES za účelem splnění požadavků stanovených v příloze II tohoto nařízení použijí orgány členských států postup ověřování popsaný v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty ohřívačů s nejlepšími výkonnostními parametry, které jsou dostupné na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok v oblasti ohřívačů a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru o ekodesignu nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost. Tento přezkum bude zahrnovat zejména posouzení následujících aspektů:
a)
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign pro emise skleníkových plynů vzniklé v souvislosti s chladivy;
b)
jakou úroveň požadavků na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, uhlovodíků a částic lze zavést na základě vyvíjených metod měření;
c)
vhodnost stanovení přísnějších požadavků na ekodesign, pokud jde o energetickou účinnost kotlových ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kotlových kombinovaných ohřívačů, hladinu akustického výkonu a emise oxidů dusíku;
d)
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign ohřívačů speciálně navržených pro využívání plynných nebo kapalných paliv vyrobených převážně z biomasy;
e)
platnost hodnoty převodního koeficientu;
f)
vhodnost certifikace provedené třetími stranami.
Článek 8
Přechodná ustanovení
1. Až do 26. září 2015 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu u ohřívačů, jež splňují vnitrostátní předpisy týkající se sezónní energetické účinnosti vytápění, energetické účinnosti ohřevu vody a hladiny akustického výkonu, které jsou platné v době přijetí tohoto nařízení.
2. Až do 26. září 2018 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu u ohřívačů, jež splňují vnitrostátní předpisy týkající se emisí oxidů dusíku, které jsou platné v době přijetí tohoto nařízení.
Článek 9
Zrušení
Směrnice Rady 92/42/EHS se s výjimkou svého čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se provedení uvedené směrnice do vnitrostátního práva a její použitelnosti, dokud nezačnou platit požadavky na ekodesign stanovené v příloze II tohoto nařízení.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém svém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. srpna 2013.
REGULAMENTUL (UE) NR. 813/2013 AL COMISIEI
din 2 august 2013
de punere în aplicare a Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele în materie de proiectare ecologică pentru instalațiile pentru încălzirea incintelor și instalațiile de încălzire cu funcție dublă
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (1), în special articolul 15 alineatul (1),
după consultarea Forumului consultativ privind proiectarea ecologică,
întrucât:
(1)
În temeiul Directivei 2009/125/CE, Comisia trebuie să stabilească cerințe în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic care reprezintă volume semnificative de vânzări și de schimburi comerciale, au un impact semnificativ asupra mediului și prezintă un potențial semnificativ de ameliorare a impactului asupra mediului prin proiectare, fără a antrena costuri excesive.
(2)
Prin Directiva 92/42/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind cerințele de randament pentru cazanele noi de apă caldă cu combustie lichidă sau gazoasă (2) au fost stabilite dispoziții privind randamentul cazanelor.
(3)
Articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2009/125/CE prevede că, în conformitate cu procedura menționată la articolul 19 alineatul (3) și cu criteriile prevăzute la articolul 15 alineatul (2) și după consultarea Forumului consultativ privind proiectarea ecologică, Comisia introduce, după caz, măsuri de punere în aplicare pentru produsele având un potențial mare de reducere necostisitoare a emisiilor de gaze cu efect de seră, cum ar fi echipamentele de încălzire și cele de încălzire a apei.
(4)
Comisia a realizat un studiu pregătitor cu privire la aspectele tehnice, economice și de mediu ale instalațiilor pentru încălzirea incintelor și ale instalațiilor de încălzire cu funcție dublă (incinte și apă) folosite în mod tipic în Uniunea Europeană. Studiul a fost elaborat în colaborare cu părțile implicate și interesate din Uniune și din țări terțe, iar rezultatele au fost publicate.
(5)
Aspectele de mediu legate de instalațiile pentru încălzirea incintelor și de instalațiile de încălzire cu funcție dublă, considerate semnificative în scopul aplicării prezentului regulament, sunt consumul de energie în etapa de utilizare și (pentru instalațiile de încălzire cu pompă de căldură) nivelurile de putere acustică. În plus, în cazul instalațiilor de încălzire care utilizează combustibili fosili, aspectele de mediu considerate semnificative sunt emisiile de oxizi de azot, de monoxid de carbon, de pulberi în suspensie și de hidrocarburi.
(6)
Nu este oportun să se stabilească cerințe de proiectare ecologică în ceea ce privește emisiile de monoxid de carbon, de pulberi în suspensie și de hidrocarburi, întrucât nu sunt încă disponibile, la nivel european, metode adecvate de măsurare a acestora. În vederea elaborării unor astfel de metode de măsurare, Comisia a mandatat organismele europene de standardizare să aibă în vedere elaborarea de cerințe de proiectare ecologică pentru emisiile respective în cursul revizuirii prezentului regulament. Dispozițiile naționale privind cerințele de proiectare ecologică pentru emisiile de monoxid de carbon, de pulberi în suspensie și de hidrocarburi generate de instalațiile pentru încălzirea incintelor și de instalațiile de încălzire cu funcție dublă pot fi menținute sau introduse până la intrarea în vigoare a cerințelor corespunzătoare de proiectare ecologică adoptate la nivelul Uniunii. Nu se aduce atingere dispozițiilor Directivei 2009/142/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind aparatele consumatoare de combustibili gazoși (3), care limitează, din motive legate de sănătate și de siguranță, produsele de ardere ale aparatelor consumatoare de combustibili gazoși.
(7)
Studiul pregătitor arată că, în cazul instalațiilor pentru încălzirea incintelor și al instalațiilor de încălzire cu funcție dublă, nu sunt necesare cerințe referitoare la ceilalți parametri de proiectare ecologică menționați în partea 1 din anexa I la Directiva 2009/125/CE. Concret, emisiile de gaze cu efect de seră legate de agenții frigorifici utilizați în instalațiile de încălzire cu pompă de căldură destinate încălzirii clădirilor europene de astăzi nu sunt considerate semnificative. Cu ocazia revizuirii prezentului regulament, se va reevalua necesitatea stabilirii de cerințe în materie de proiectare ecologică pentru aceste emisii de gaze cu efect de seră.
(8)
Domeniul de aplicare al prezentului regulament trebuie să includă instalațiile cu cazan pentru încălzirea incintelor, instalațiile cu cogenerare pentru încălzirea incintelor și instalațiile cu pompă de căldură pentru încălzirea incintelor care produc căldură în cadrul unor instalații de încălzire centrală pe bază de apă, în scopul încălzirii unor incinte, precum și instalațiile pentru încălzire cu cazan cu funcție dublă și instalațiile de încălzire cu pompă de căldură cu funcție dublă care produc căldură în cadrul unor instalații de încălzire centrală pe bază de apă, în scopul încălzirii unor incinte și al furnizării de apă caldă potabilă și menajeră. Aceste instalații de încălzire sunt proiectate pentru a utiliza combustibili gazoși sau lichizi, inclusiv combustibili din biomasă (dacă aceștia nu predomină), energie electrică și căldură ambiantă sau reziduală.
(9)
Instalațiile de încălzire care sunt proiectate să utilizeze combustibili gazoși sau lichizi produși preponderent (în proporție de peste 50 %) din biomasă au caracteristici tehnice specifice care necesită analize suplimentare de ordin tehnic, economic și ecologic. În funcție de rezultatul analizelor, cerințele în materie de proiectare ecologică pentru instalațiile de încălzire respective trebuie stabilite într-o fază ulterioară, dacă este cazul.
(10)
Consumul anual de energie aferent instalațiilor pentru încălzirea incintelor și instalațiilor de încălzire cu funcție dublă a fost estimat la 12 089 PJ (aproximativ 289 Mtep) în Uniune în 2005, ceea ce corespunde unei cantități de emisii de 698 de milioane de tone CO2. În absența unor măsuri specifice, se preconizează că, în 2020, consumul anual de energie va fi de 10 688 PJ. În 2005, cantitatea anuală de emisii de oxizi de azot aferente instalațiilor pentru încălzirea incintelor și instalațiilor de încălzire cu funcție dublă din Uniune a fost estimată la 821 kt echivalent SOx. În absența unor măsuri specifice, se preconizează că, în 2020, cantitatea anuală de emisii va fi de 783 kt echivalent SOx. Studiul pregătitor demonstrează că emisiile de oxizi de azot și consumul de energie înregistrate în etapa de utilizare a instalațiilor pentru încălzirea incintelor și a instalațiilor de încălzire cu funcție dublă pot fi reduse semnificativ.
(11)
Consumul de energie al instalațiilor pentru încălzirea incintelor și al instalațiilor de încălzire cu funcție dublă poate fi redus prin utilizarea tehnologiilor nebrevetate și rentabile existente, ceea ce determină reducerea costurilor totale aferente achiziționării și funcționării acestor produse.
(12)
În Uniune există aproape cinci milioane de locuințe echipate cu sisteme mixte cu conductă deschisă. Din motive tehnice, în locuințele echipate cu un sistem mixt cu conductă deschisă este imposibilă înlocuirea instalațiilor cu cazan pentru încălzirea incintelor și a instalațiilor pentru încălzire cu cazan cu funcție dublă existente cu cazane cu condensare eficiente. Cerințele prevăzute de prezentul regulament permit menținerea pe piață a cazanelor fără condensare, special proiectate pentru o astfel de configurație, pentru a evita costurile inutile pentru consumatori, pentru a da timp producătorilor să fabrice cazane concepute pentru a funcționa cu ajutorul unor tehnologii de încălzire mai eficiente și pentru a da statelor membre timpul necesar să examineze codurile naționale din domeniul construcțiilor.
(13)
Se preconizează că, spre deosebire de scenariul statu-quo, efectul combinat al cerințelor de proiectare ecologică prevăzute în prezentul regulament și în Regulamentul delegat (UE) nr. 811/2013 al Comisiei din 18 februarie 2013 de completare a Directivei 2010/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a instalațiilor pentru încălzirea incintelor, a instalațiilor de încălzire cu funcție dublă, a pachetelor de instalație pentru încălzirea incintelor, regulator de temperatură și dispozitiv solar și a pachetelor de instalație de încălzire cu funcție dublă, regulator de temperatură și dispozitiv solar (4) va avea ca rezultat, până în 2020, economii anuale de energie estimate la aproximativ 1 900 PJ (aproximativ 45 Mtep), ceea ce corespunde unei cantități de emisii de aproximativ 110 milioane de tone CO2, precum și o reducere a emisiilor anuale de oxizi de azot cu aproximativ 270 kt echivalent SOx.
(14)
Cerințele de proiectare ecologică trebuie să armonizeze, în întreaga Uniune, cerințele privind consumul de energie, nivelul de putere acustică și emisiile de oxizi de azot ale instalațiilor pentru încălzirea incintelor și ale instalațiilor de încălzire cu funcție dublă, contribuind astfel la îmbunătățirea funcționării pieței interne și la ameliorarea performanței de mediu a acestor produse.
(15)
Cerințele de proiectare ecologică nu trebuie să afecteze funcționalitatea sau accesibilitatea prețurilor instalațiilor pentru încălzirea incintelor sau ale instalațiilor de încălzire cu funcție dublă din perspectiva utilizatorului final și nu trebuie să aibă un impact negativ asupra sănătății, siguranței sau mediului.
(16)
Cerințele de proiectare ecologică trebuie introduse treptat, pentru a acorda producătorilor suficient timp pentru reproiectarea produselor lor care intră sub incidența prezentului regulament. La calcularea timpului trebuie să se țină seama de impactul asupra costurilor suportate de producători, în special de întreprinderile mici și mijlocii, asigurându-se totodată atingerea la timp a obiectivelor prezentului regulament.
(17)
Parametrii produselor trebuie măsurați și calculați prin metode fiabile, exacte și reproductibile, care iau în considerare metodele de măsurare și de calcul de ultimă generație general recunoscute, inclusiv, dacă sunt disponibile, standardele armonizate adoptate de organismele europene de standardizare în temeiul unei cereri din partea Comisiei, în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană (5).
(18)
În conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Directiva 2009/125/CE, prezentul regulament specifică procedurile de evaluare a conformității aplicabile.
(19)
Pentru a facilita verificarea conformității, producătorii trebuie să furnizeze informații în documentația tehnică menționată în anexele IV și V la Directiva 2009/125/CE, în măsura în care informațiile respective se raportează la cerințele prevăzute în prezentul regulament.
(20)
Pentru a limita și mai mult impactul instalațiilor pentru încălzirea incintelor și al instalațiilor de încălzire cu funcție dublă asupra mediului, producătorii trebuie să furnizeze informații cu privire la dezasamblare, reciclare și/sau eliminare.
(21)
Pe lângă cerințele obligatorii din punct de vedere juridic prevăzute în prezentul regulament, trebuie identificate valori indicative de referință privind cele mai bune tehnologii disponibile, pentru a se asigura o largă disponibilitate și accesibilitate a informațiilor cu privire la performanța de mediu pe durata ciclului de viață a instalațiilor pentru încălzirea incintelor și instalațiilor de încălzire cu funcție dublă.
(22)
Directiva 92/42/CEE trebuie abrogată, cu excepția articolului 7 alineatul (2), a articolului 8 și a anexelor III-V, și trebuie prevăzute noi dispoziții în prezentul regulament pentru a se asigura extinderea domeniului său de aplicare pentru a include instalațiile pentru încălzirea incintelor, altele decât cazanele, în scopul îmbunătățirii în continuare a randamentului energetic al instalațiilor pentru încălzirea incintelor și al instalațiilor de încălzire cu funcție dublă, precum și al ameliorării altor aspecte semnificative de mediu specifice radiatoarelor și instalațiilor de încălzire cu funcție dublă.
(23)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 19 alineatul (1) din Directiva 2009/125/CE,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiect și domeniu de aplicare
(1) Prezentul regulament stabilește cerințe de proiectare ecologică pentru introducerea pe piață și/sau punerea în funcțiune a instalațiilor pentru încălzirea incintelor și a instalațiilor de încălzire cu funcție dublă cu o putere termică nominală ≤ 400 kW, inclusiv a celor integrate în pachete de instalație pentru încălzirea incintelor, regulator de temperatură și dispozitiv solar sau în pachete de instalație de încălzire cu funcție dublă, regulator de temperatură și dispozitiv solar, astfel cum sunt definite la articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) nr. 811/2013.
(2) Prezentul regulament nu se aplică:
(a)
instalațiilor de încălzire special proiectate pentru a utiliza combustibili gazoși sau lichizi produși preponderent din biomasă;
(b)
instalațiilor de încălzire care utilizează combustibili solizi;
(c)
instalațiilor de încălzire care intră sub incidența Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6);
(d)
instalațiilor de încălzire care generează căldură numai în scopul furnizării de apă caldă potabilă sau menajeră;
(e)
instalațiilor de încălzire destinate încălzirii și distribuirii unor agenți termici gazoși, precum vapori sau aer;
(f)
instalațiilor cu cogenerare pentru încălzirea incintelor ce au o capacitate electrică maximă de cel puțin 50 kW;
(g)
generatoarelor de căldură proiectate pentru instalații de încălzire și carcaselor de instalație de încălzire care urmează să fie echipate cu astfel de generatoare de căldură, introduse pe piață înainte de 1 ianuarie 2018 pentru a înlocui generatoare de căldură identice și carcase de instalație de încălzire identice. Pe produsul înlocuitor sau pe ambalajul acestuia trebuie să se indice în mod clar instalația de încălzire căruia îi este destinat.
Articolul 2
Definiții
În scopul prezentului regulament, pe lângă definițiile prevăzute la articolul 2 din Directiva 2009/125/CE, se aplică următoarele definiții:
1.
„instalație de încălzire” înseamnă o instalație pentru încălzirea incintelor sau un instalație de încălzire cu funcție dublă;
2.
„instalație pentru încălzirea incintelor” înseamnă un dispozitiv care
(a)
produce căldură în cadrul unei instalații de încălzire centrală pe bază de apă, pentru a atinge și a menține temperatura interioară la un nivel dorit, într-un spațiu închis, cum ar fi o clădire, o locuință sau o cameră; și
(b)
este echipat cu unul sau mai multe generatoare de căldură;
3.
„instalație de încălzire cu funcție dublă” înseamnă o instalație pentru încălzirea incintelor care este proiectată și pentru a produce căldură în scopul încălzirii apei potabile sau menajere la anumite niveluri de temperatură, în anumite cantități și la anumite debite, în anumite intervale de timp, și care este conectată la o sursă externă de apă potabilă sau menajeră;
4.
„instalație de încălzire centrală pe bază de apă” înseamnă un sistem care utilizează apa ca agent termic pentru a distribui căldura generată la nivel central unor emițători de căldură, în scopul încălzirii incintelor unor clădiri sau a unor părți din acestea;
5.
„generator de căldură” înseamnă componenta unei instalații de încălzire care generează căldură printr-unul sau mai multe dintre următoarele procese:
(a)
arderea combustibililor fosili și/sau a combustibililor din biomasă;
(b)
utilizarea efectului Joule în elemente de încălzire cu rezistență electrică;
(c)
captarea căldurii ambiante provenind de la o sursă de aer, de apă sau din sol și/sau a căldurii reziduale;
prin urmare, un generator de căldură proiectat pentru o instalație de încălzire și pentru o carcasă de instalație de încălzire care urmează să fie echipată cu un astfel de generator de căldură este considerat, de asemenea, o instalație de încălzire;
6.
„carcasă de instalație de încălzire” înseamnă partea unei instalații de încălzire proiectată pentru a fi echipată cu un generator de căldură;
7.
„putere termică nominală” (Prated) înseamnă puterea termică declarată, exprimată în kW, a instalației de încălzire în momentul încălzirii incintelor și, dacă este cazul, al încălzirii apei în condiții nominale de funcționare; în cazul instalațiilor cu pompă de căldură pentru încălzirea incintelor și al instalațiilor de încălzire cu pompă de căldură cu funcție dublă, condițiile nominale de funcționare pentru stabilirea puterii termice nominale sunt condițiile de proiectare de referință, stabilite în tabelul 4 din anexa III;
8.
„condiții nominale de funcționare” înseamnă condițiile de funcționare a instalațiilor de încălzire în condiții climatice medii, utilizate în scopul determinării puterii termice nominale, a randamentului energetic sezonier aferent încălzirii incintelor, a randamentului energetic aferent încălzirii apei, a nivelului de putere acustică și a emisiilor de oxizi de azot;
9.
„biomasă” înseamnă fracțiunea biodegradabilă a produselor, deșeurilor și reziduurilor de origine biologică din agricultură (inclusiv substanțe vegetale și animale), silvicultură și industriile conexe, inclusiv pescuitul și acvacultura, precum și fracțiunea biodegradabilă a deșeurilor industriale și municipale;
10.
„combustibil din biomasă” înseamnă un combustibil gazos sau lichid produs din biomasă;
11.
„combustibil fosil” înseamnă un combustibil gazos sau lichid de origine fosilă;
12.
„instalație cu cazan pentru încălzirea incintelor” înseamnă o instalație pentru încălzirea incintelor care generează căldură prin arderea de combustibili fosili și/sau de combustibili din biomasă și/sau utilizând efectul Joule în elemente de încălzire cu rezistență electrică;
13.
„instalație pentru încălzire cu cazan cu funcție dublă” înseamnă o instalație cu cazan pentru încălzirea incintelor care este proiectată și pentru a produce căldură în scopul încălzirii apei potabile sau menajere la anumite niveluri de temperatură, în anumite cantități și la anumite debite, în anumite intervale de timp, și care este conectată la o sursă externă de apă potabilă sau menajeră;
14.
„instalație electrică cu instalație cu cazan pentru încălzirea incintelor” înseamnă o instalație cu cazan pentru încălzirea incintelor care generează căldură numai prin utilizarea efectului Joule în elemente de încălzire cu rezistență electrică;
15.
„instalație electrică de încălzire cu cazan cu funcție dublă” înseamnă o instalație pentru încălzire cu cazan cu funcție dublă care generează căldură numai prin utilizarea efectului Joule în elemente de încălzire cu rezistență electrică;
16.
„instalație cu cogenerare pentru încălzirea incintelor” înseamnă o instalație pentru încălzirea incintelor care generează simultan căldură și electricitate printr-un singur proces;
17.
„instalație cu pompă de căldură pentru încălzirea incintelor” înseamnă o instalație pentru încălzirea incintelor care generează căldură utilizând căldura ambiantă provenind de la o sursă de aer, de apă sau din sol și/sau căldura reziduală; o instalație cu pompă de căldură pentru încălzirea incintelor poate fi echipată cu unul sau mai multe instalații de încălzire suplimentare care utilizează efectul Joule în elemente de încălzire cu rezistență electrică sau arderea de combustibili fosili și/sau de combustibili din biomasă;
18.
„instalație de încălzire cu pompă de căldură cu funcție dublă” înseamnă o instalație cu pompă de căldură pentru încălzirea incintelor care este proiectată și pentru a produce căldură în scopul încălzirii apei potabile sau menajere la anumite niveluri de temperatură, în anumite cantități și la anumite debite, în anumite intervale de timp, și care este conectată la o sursă externă de apă potabilă sau menajeră;
19.
„instalație de încălzire suplimentară” înseamnă o instalație de încălzire nepreferențială care generează căldură în cazul în care necesarul de căldură este mai mare decât puterea termică nominală a instalației de încălzire preferențiale;
20.
„randamentul energetic sezonier aferent încălzirii incintelor” (ηs ) înseamnă raportul, exprimat în %, dintre necesarul de încălzire a incintelor, pentru un anumit sezon de încălzire, furnizat de o instalație de încălzire, și consumul anual de energie de care este nevoie pentru satisfacerea acestui necesar;
21.
„randamentul energetic aferent încălzirii apei” (ηwh ) înseamnă raportul, exprimat în %, dintre energia utilă din apa potabilă sau menajeră furnizată de un instalație de încălzire cu funcție dublă și energia necesară pentru generarea acesteia;
22.
„nivel de putere acustică” (LWA ) înseamnă nivelul de putere acustică, ponderat cu A, în interior și/sau în exterior, exprimat în dB;
23.
„coeficient de conversie” (CC) înseamnă un coeficient care reflectă media randamentului de generare, estimată la 40 % la nivelul UE, la care se face referire în Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7); valoarea coeficientului de conversie este CC = 2,5.
În scopul anexelor II-V, sunt stabilite definiții suplimentare în anexa I.
Articolul 3
Cerințe în materie de proiectare ecologică și calendar
(1) Cerințele în materie de proiectare ecologică pentru instalațiile de încălzire sunt stabilite în anexa II.
(2) Fiecare cerință în materie de proiectare ecologică se aplică în conformitate cu următorul calendar:
(a)
de la 26 septembrie 2015:
(i)
instalațiile de încălzire trebuie să îndeplinească cerințele stabilite în anexa II punctul 1 litera (a), punctul 3 și punctul 5;
(ii)
instalațiile de încălzire cu funcție dublă trebuie să îndeplinească cerințele stabilite în anexa II punctul 2 litera (a);
(b)
de la 26 septembrie 2017:
(i)
instalațiile electrice pentru încălzirea incintelor, instalațiile electrice de încălzire cu funcție dublă, instalațiile cu cogenerare pentru încălzirea incintelor, instalațiile cu pompă de căldură pentru încălzirea incintelor și instalațiile de încălzire cu pompă de căldură cu funcție dublă trebuie să îndeplinească cerințele stabilite în anexa II punctul 1 litera (b);
(ii)
instalațiile de încălzire cu funcție dublă trebuie să îndeplinească cerințele stabilite în anexa II punctul 2 litera (b);
(c)
de la 26 septembrie 2018, instalațiile de încălzire trebuie să îndeplinească cerințele stabilite în anexa II punctul 4 litera (a).
(3) Conformitatea cu cerințele în materie de proiectare ecologică se măsoară și se calculează în conformitate cu cerințele stabilite în anexa III.
Articolul 4
Evaluarea conformității
(1) Procedura de evaluare a conformității menționată la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 2009/125/CE este controlul intern al proiectării prevăzut în anexa IV la directiva respectivă sau sistemul de management prevăzut în anexa V la directiva menționată, fără a aduce atingere articolului 7 alineatul (2), articolului 8 și anexelor III-V la Directiva 92/42/CEE a Consiliului.
(2) În scopul evaluării conformității, documentația tehnică trebuie să conțină informațiile despre produs prevăzute la punctul 5 litera (b) din anexa II la prezentul regulament.
Articolul 5
Procedura de verificare în scopul supravegherii pieței
Atunci când efectuează verificările de supraveghere a pieței menționate la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2009/125/CE în vederea asigurării conformității cu cerințele stabilite în anexa II la prezentul regulament, autoritățile din statele membre aplică procedura de verificare stabilită în anexa IV la prezentul regulament.
Articolul 6
Valori indicative de referință
Valorile indicative de referință pentru cele mai performante instalații de încălzire disponibile pe piață în momentul intrării în vigoare a prezentului regulament sunt stabilite în anexa V.
Articolul 7
Revizuire
Comisia revizuiește prezentul regulament în lumina progreselor tehnologice înregistrate în domeniul instalațiilor de încălzire și prezintă rezultatele acestei revizuiri Forumului consultativ privind proiectarea ecologică în termen de maximum cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Revizuirea include, în special, o evaluare a următoarelor aspecte:
(a)
oportunitatea stabilirii de cerințe în materie de proiectare ecologică pentru emisiile de gaze cu efect de seră legate de agenții frigorifici;
(b)
pe baza metodelor de măsurare aflate în curs de elaborare, nivelul cerințelor în materie de proiectare ecologică pentru emisiile de monoxid de carbon, de hidrocarburi și de pulberi în suspensie care poate fi introdus;
(c)
oportunitatea stabilirii de cerințe în materie de proiectare ecologică mai stricte cu privire la randamentul energetic al instalațiilor cu cazan pentru încălzirea incintelor și al instalațiilor pentru încălzire cu cazan cu funcție dublă, la nivelul de putere acustică și la emisiile de oxizi de azot;
(d)
oportunitatea stabilirii de cerințe în materie de proiectare ecologică privind instalațiile de încălzire special proiectate pentru a utiliza combustibili gazoși sau lichizi produși preponderent din biomasă;
(e)
valabilitatea valorii coeficientului de conversie;
(f)
oportunitatea certificării de către terți.
Articolul 8
Dispoziții tranzitorii
(1) Până la 26 septembrie 2015, statele membre pot permite introducerea pe piață și/sau punerea în funcțiune a instalațiilor de încălzire care sunt conforme cu dispozițiile naționale în vigoare în momentul adoptării prezentului regulament în ceea ce privește randamentul energetic sezonier aferent încălzirii incintelor, randamentul energetic aferent încălzirii apei și nivelul de putere acustică.
(2) Până la 26 septembrie 2018, statele membre pot permite introducerea pe piață și/sau punerea în funcțiune a instalațiilor de încălzire care sunt conforme cu dispozițiile naționale în vigoare în momentul adoptării prezentului regulament în ceea ce privește emisiile de oxizi de azot.
Articolul 9
Abrogare
Directiva 92/42/CEE se abrogă, cu excepția articolului 7 alineatul (2), a articolului 8 și a anexelor III-V, fără a se aduce atingere obligațiilor statelor membre legate de transpunerea în legislația națională și de aplicarea directivei respective până când încep să se aplice cerințele în materie de proiectare ecologică stabilite în anexa II la prezentul regulament.
Articolul 10
Intrare în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 2 august 2013.