NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1300/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1084/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 177 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 174 prvního pododstavce Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen "Smlouva o fungování EU") má Unie rozvíjet a prosazovat svou činnost vedoucí k posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Fond soudržnosti, který se zřizuje tímto nařízením, by proto měl poskytovat finanční příspěvky na projekty ve sféře životního prostředí a transevropských sítí v oblasti dopravní infrastruktury.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) obsahuje společná ustanovení týkající se Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu. Uvedené nařízení vytváří nový rámec pro evropské strukturální a investiční fondy, včetně Fondu soudržnosti. Je proto nezbytné upřesnit úkoly Fondu soudržnosti ve vztahu k uvedenému rámci a ve vztahu k účelu, který Fondu soudržnosti určuje Smlouva o fungování EU.
(3)
Měla by být stanovena zvláštní ustanovení ohledně druhu činností, které lze podporovat prostřednictvím Fondu soudržnosti s cílem přispět k investičním prioritám v rámci tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(4)
Unie by měla mít možnost prostřednictvím Fondu soudržnosti přispívat na opatření k sledování svých cílů v oblasti životního prostředí podle článků 11 a 191 Smlouvy o fungování EU, a to na energetickou účinnost a obnovitelné zdroje energie, a na opatření v odvětví dopravy, mimo transevropské sítě, v železniční, říční a námořní dopravě, v systémech intermodální dopravy a jejich vzájemné interoperability, v řízení silniční, námořní a letecké dopravy, v ekologické městské dopravě a ve veřejné hromadné dopravě.
(5)
Je třeba připomenout, že navzdory tomu, že z opatření přijatých na základě čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU vyplývají náklady, které veřejné orgány některého členského státu považují za nepřiměřené, a navzdory tomu, že je poskytována finanční podpora z Fondu soudržnosti podle čl. 192 odst. 5 Smlouvy o fungování EU, uplatňuje se zásada „znečišťovatel platí“.
(6)
Projekty v oblasti transevropských dopravních sítí (dále jen „TEN-T“) podporované Fondem soudržnosti mají respektovat hlavní směry stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (4).Za účelem soustředění úsilí tímto směrem by měla být dána přednost projektům společného zájmu vymezeným uvedeným nařízením.
(7)
Investice k dosažení snížení emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (5) by neměly být způsobilé k získání podpory z Fondu soudržnosti, neboť již mají finanční prospěch z uplatňování uvedené směrnice. Toto vyloučení by nemělo omezit možnost využití Fondu soudržnosti na podporu činností, jež nejsou uvedeny v příloze I směrnice 2003/87/ES, i kdyby tyto činnosti byly prováděny týmiž hospodářskými subjekty a zahrnovaly činnosti, jako jsou investice do energetické účinnosti u kombinované výroby tepla a elektřiny a u sítí dálkového vytápění, inteligentních systémů pro rozvod, skladování a přepravu energie, opatření zaměřených na snížení znečištění ovzduší, a i kdyby jedním z nepřímých účinků takových aktivit bylo snížení emisí skleníkových plynů nebo byly uvedeny v národním plánu podle směrnice 2003/87/ES.
(8)
Investice do bydlení jiné než takové, které se vztahují k podpoře energetické účinnosti nebo využívání obnovitelných zdrojů energie, nemohou být způsobilé k získání podpory z Fondu soudržnosti, jelikož nespadají do působnosti podpory Fondu soudržnosti definované ve Smlouvě o fungování EU.
(9)
Aby se urychlil rozvoj dopravní infrastruktury v Unii, měl by Fond soudržnosti podporovat projekty dopravní infrastruktury s evropskou přidanou hodnotou, které jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (6), celkovou částkou 10 000 000 000 EUR. Poskytování podpory z Fondu soudržnosti na tyto projekty by mělo být v souladu s pravidly stanovenými v čl. 92 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013. V souladu s nařízením (EU) č. 1316/2013 by podpora měla být dostupná pouze členským státům, jež jsou způsobilé čerpat finanční prostředky z Fondu soudržnosti, přičemž se použije míra spolufinancování platná pro uvedený fond.
(10)
Je důležité zajistit, aby při podpoře investic do řízení rizik byla zohledněna konkrétní rizika na regionální, přeshraniční a nadnárodní úrovni.
(11)
Je třeba zajistit doplňkovost a součinnost zásahů podporovaných Fondem soudržnosti, EFRR, cílem Evropské územní spolupráce a nástrojem pro propojení Evropy, aby se předešlo zdvojování úsilí a zajistilo se optimální propojení různých typů infrastruktury na místní, regionální a celostátní úrovni a v rámci Unie.
(12)
V zájmu řešení specifických potřeb Fondu soudržnosti a v souladu se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění je v rámci každého z tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013 nezbytné stanovit zvláštní opatření týkající se Fondu soudržnosti jako "investiční priority". Tyto investiční priority by měly stanovit podrobné, vzájemně se nevylučující cíle, ke kterým má Fond soudržnosti přispět. Takové investiční priority by měly tvořit základ pro vymezení zvláštních cílů v rámci operačních programů, jež zohlední potřeby a charakteristiky dané programové oblasti. V zájmu zvýšení flexibility a snížení administrativní zátěže pomocí společné realizace by měly být v rámci odpovídajících tematických cílů sladěny investiční priority EFRR a Fondu soudržnosti.
(13)
V příloze tohoto nařízení by měl být stanoven společný soubor ukazatelů výstupů umožňujících posoudit celkový pokrok na úrovni Unie při provádění operačních programů. Uvedené ukazatele by měly odpovídat investiční prioritě a druhu činnosti podporované v souladu s tímto nařízením a s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Společné ukazatele výstupů by měly být doplněny specifickými ukazateli výsledků pro jednotlivé programy a případně specifickými ukazateli výstupů pro jednotlivé programy.
(14)
Za účelem pozměnění tohoto nařízení ve vztahu k jiným než podstatným prvkům by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů stanoveného v příloze I tohoto nařízení. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(15)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie v zájmu podporování udržitelného rozvoje, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů a omezenosti finančních prostředků členských států a regionů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení daného cíle,
(16)
Jelikož toto nařízení nahrazuje nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 (7), mělo by být uvedené nařízení zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1084/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc použije ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly použít na uvedenou pomoc nebo na dotyčné operace i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1084/2006 by měly zůstat v platnosti.
(17)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování jím stanovených opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zřízení Fondu soudržnosti a předmět
1. Zřizuje se Fond soudržnosti za účelem posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie v zájmu podpory udržitelného rozvoje.
2. Toto nařízení stanoví úlohu Fondu soudržnosti a rozsah jeho podpory s ohledem na cíl „Investice pro růst a zaměstnanost“ uvedený v článku 89 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 2
Rozsah podpory z Fondu soudržnosti
1. Fond soudržnosti zároveň se zajištěním odpovídající rovnováhy a s přihlédnutím ke specifickým potřebám každého členského státu z hlediska investic a infrastruktury podporuje:
a)
investice do životního prostředí včetně oblastí souvisejících s udržitelným rozvojem a energetikou, které představují přínos pro životní prostředí;
b)
TEN-T v souladu s hlavními směry přijatými nařízením (EU) č. 1315/2013;
c)
technickou pomoc.
2. Fond soudržnosti nepodporuje:
a)
vyřazování jaderných elektráren z provozu nebo jejich výstavbu;
b)
investice, jejichž cílem je snižování emisí skleníkových plynů pocházejících z činností, které jsou uvedené v příloze I směrnice 2003/87/ES;
c)
investice do bytové výstavby, pokud se nevztahují k podpoře energetické účinnosti nebo využívání energie z obnovitelných zdrojů;
d)
výrobu, zpracování a uvádění tabáku a tabákových výrobků na trh;
e)
podniky v obtížích podle definice v předpisech Unie pro státní podporu;
f)
investice do letištní infrastruktury, které nesouvisí s ochranou životního prostředí nebo nejsou doprovázeny investicemi potřebnými k omezení či snížení jejich negativního dopadu na životní prostředí.
Článek 3
Podpora z Fondu soudržnosti pro projekty dopravní infrastruktury v rámci nástroje pro propojení Evropy
Fond soudržnosti podporuje projekty v oblasti dopravní infrastruktury, které mají evropskou přidanou hodnotu, stanovené nařízením (EU) č. 1316/2013 částkou 10 000 000 000 EUR v souladu s čl. 92 odst.6 nařízení (EU) č. 1303./2013.
Článek4
Investiční priority
V souladu s rozvojovými potřebami a růstovým potenciálem uvedenými v čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1303/2013, a vymezenými v dohodě o partnerství podporuje Fond soudržnosti následující investiční priority v rámci tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci uvedeného nařízení:
a)
podporování přechodu na nízkouhlíkové hospodářství ve všech odvětvích:
i)
podporou výroby a distribuce energie pocházející z obnovitelných zdrojů;
ii)
podporou energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů v podnicích;
iii)
podporou energetické účinnosti, inteligentních systémů hospodaření s energií a využívání energie z obnovitelných zdrojů ve veřejných infrastrukturách, mimo jiné ve veřejných budovách a v oblasti bydlení;
iv)
rozvojem a zaváděním inteligentních distribučních soustav, jež fungují na hladině nízkého a středního napětí;
v)
podporou nízkouhlíkových strategií pro všechny typy oblastí, zejména městské oblasti, včetně podpory udržitelné městské multimodální mobility a příslušných adaptačních opatření pro zmírnění změny klimatu;
vi)
podporou využívání vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny na základě poptávky po užitečném teple;
b)
podporování přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a řízení rizik:
i)
podporou investic na přizpůsobení se změně klimatu, včetně přístupů na základě ekosystémů;
ii)
podporou investic zaměřených na řešení konkrétních rizik, zajištěním odolnosti vůči katastrofám a vývojem systémů pro zvládání katastrof;
c)
zachování a ochrana životního prostředí a podporování účinného využívání zdrojů:
i)
investicemi do odpadového hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
ii)
investicemi do vodního hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
iii)
ochranou a obnovou biologické rozmanitosti a půdy a podporou ekosystémových služeb, mimo jiné prostřednictvím sítě Natura 2000 a ekologických infrastruktur;
iv)
přijímáním opatření ke zlepšování městského prostředí, revitalizaci měst, regeneraci a dekontaminaci dříve zastavěných území (brownfields) (včetně bývalých vojenských oblastí), snížení znečištění ovzduší a podporou opatření ke snížení hluku;
d)
podporování udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách:
i)
podporou multimodálního jednotného evropského dopravního prostoru prostřednictvím investic do TEN-T;
ii)
rozvojem a zlepšováním dopravních systémů šetrnějších k životnímu prostředí, včetně systémů s nízkou hlučností, a nízkouhlíkových dopravních systémů, včetně vnitrozemské a námořní lodní dopravy, přístavů, multimodálních spojů a letištní infrastruktury s cílem podporovat udržitelnou regionální a místní mobilitu;
iii)
rozvojem a obnovou komplexních, vysoce kvalitních a interoperabilních železničních systémů a podporou opatření na snižování hluku;
e)
zlepšování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných subjektů a účinné veřejné správy prostřednictvím opatření na posilování institucionální kapacity a účinné veřejné správy a veřejných služeb souvisejících s prováděním Fondu soudržnosti.
Článek 5
Ukazatele
1. Společné ukazatele výstupů stanovené v příloze I tohoto nařízení, ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a případně ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4 a čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) a písm. c) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro společné ukazatele výstupů a ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se stanoví výchozí hodnota na nule. Kumulované kvantifikované cílové hodnoty uvedených ukazatelů se stanoví pro rok 2023.
3. Pro ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy, které se týkají investičních priorit, se stanoví výchozí hodnoty na základě posledních dostupných údajů a cílové hodnoty se stanoví pro rok 2023. Cílové hodnoty mohou být vyjádřeny kvantitativně nebo kvalitativně.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 7, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů uvedeného v příloze I s cílem provádět v odůvodněných případech úpravy k zajištění účinného posouzení pokroku dosaženého v provádění operačního programu.
Článek 6
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1084/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž použijí na uvedenou pomoc nebo na dotyčné operace i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Pro účely tohoto odstavce zahrnuje pomoc operační programy a velké projekty.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1084/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 7
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 4 je svěřena Komisi od 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 8
Zrušení
Aniž je dotčen článek 6 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1084/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 9
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem 177 Smlouvy o fungování EU.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1300/2013 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 17 decembrie 2013
privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 177 al doilea paragraf,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Primul paragraf din articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că Uniunea își dezvoltă și desfășoară acțiunea care conduce la consolidarea coeziunii sale economice, sociale și teritoriale. Fondul de coeziune creat în temeiul prezentului regulament ar trebui, prin urmare, să ofere o susținere financiară proiectelor din domeniul mediului și al rețelelor transeuropene din sfera infrastructurii de transport.
(2)
Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) stabilește dispozițiile comune Fondului european de dezvoltare regională (FEDR), Fondului social european (FSE), Fondului de coeziune, Fondului agricol pentru dezvoltare rurală și Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime. Regulamentul respectiv constituie un nou cadru pentru fondurile structurale și de investiții europene, inclusiv pentru Fondul de coeziune. Prin urmare, este necesar să se precizeze sarcinile Fondului de coeziune în ceea ce privește respectivul cadru pentru acțiunea sa și în raport cu scopul care i-a fost atribuit Fondului de coeziune prin TFUE.
(3)
Este oportun să se prevadă dispoziții specifice privind tipurile de activități care pot fi finanțate de Fondul de coeziune pentru a contribui la priorități de investiții în cadrul obiectivelor tematice stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
(4)
Uniunea ar trebui să poată contribui, prin intermediul Fondului de coeziune, la acțiunile care au ca scop atingerea obiectivelor sale în domeniul mediului în conformitate cu articolele 11 și 191 din TFUE, și anume eficacitatea energetică și energia din surse regenerabile și, în sectorul transporturilor în afara rețelelor transeuropene, transportul feroviar, transportul pe căile navigabile, transportul maritim, sistemele de transport intermodal și interoperabilitatea lor, gestionarea traficului rutier, maritim și aerian, transporturile urbane ecologice și transporturile publice.
(5)
Trebuie reamintit că, în cazul în care măsurile ce au la bază articolul 192 alineatul (1) din TFUE presupun costuri considerate disproporționate pentru autoritățile publice dintr-un stat membru, iar asistența financiară din partea Fondului de coeziune este acordată în conformitate cu articolul 192 alineatul (5) din TFUE, se aplică, totuși, principiul „poluatorul plătește”.
(6)
Proiectele privind rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) sprijinite de Fondul de coeziune sunt în conformitate cu orientările stabilite în Regulamentul (UE) nr 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4). În scopul concentrării eforturilor în această privință, ar trebui să se acorde prioritate proiectelor de interes comun, astfel cum au fost definite în regulamentul respectiv.
(7)
Investițiile care au drept scop reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) nu ar trebui să fie eligibile pentru a beneficia de sprijin din Fondul de coeziune, întrucât acestea beneficiază deja de contribuții financiare prin aplicarea directivei respective. Această excludere nu ar trebui să limiteze posibilitatea utilizării Fondului de coeziune pentru a sprijini activitățile care nu sunt menționate în anexa I la Directiva 2003/87/CE, chiar dacă respectivele activități sunt desfășurate de aceiași operatori economici și includ activități cum ar fi investițiile vizând eficiența energetică a rețelelor de cogenerare de energie termică și electrică și a rețelelor de termoficare, sistemele inteligente de distribuție, stocare și transmisie a energiei și măsurile care vizează reducerea poluării aerului, chiar dacă unul dintre efectele indirecte ale unor astfel de activități este reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau dacă aceste activități sunt incluse în planul național menționat în Directiva 2003/87/CE.
(8)
Cu excepția investițiilor care promovează eficiența energetică sau utilizarea energiei din surse regenerabile, investițiile în sectorul locuințelor nu pot fi eligibile pentru sprijin din Fondul de coeziune, întrucât nu intră în domeniul de aplicare al sprijinului din Fondul de coeziune astfel cum este definit în TFUE.
(9)
Pentru a accelera dezvoltarea infrastructurii de transport la nivelul Uniunii, Fondul de coeziune ar trebui să sprijine proiectele de infrastructură de transport cu valoare adăugată europeană prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6) cu o sumă totală de 10 000 000 000 EUR. Alocarea sprijinului din Fondul de coeziune pentru acele proiecte ar trebui să respecte normele stabilite în temeiul articolului 92 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1316/2013, sprijinul ar trebui să fie disponibil numai statelor membre eligibile pentru finanțare din Fondul de coeziune, cu ratele de cofinanțare aplicabile respectivului fond.
(10)
Este important să se ia măsuri ca, la promovarea investițiilor în gestionarea riscurilor, să se țină seama de riscurile specifice la nivel regional, transfrontalier și transnațional.
(11)
Ar trebui să se asigure complementaritate și sinergii între intervențiile sprijinite de Fondul de coeziune, FEDR, obiectivul de cooperare teritorială europeană (CTE) și Mecanismul pentru Interconectarea Europei cu scopul de a evita duplicarea eforturilor și de a asigura caracterul optim al legăturilor dintre diferitele tipuri de infrastructură la nivel local, regional și național, precum și pe întreg teritoriul Uniunii.
(12)
Pentru a răspunde nevoilor specifice din cadrul Fondului de coeziune, în conformitate cu Strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, este necesar să se stabilească, în cadrul fiecărui obiectiv tematic prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, acțiunile specifice Fondului de coeziune drept „priorități de investiție”. Aceste priorități de investiție ar trebui să prevadă obiective detaliate și care să nu se excludă reciproc, la care să contribuie Fondul de coeziune. Aceste priorități de investiție ar trebui, de asemenea, să stea la baza definirii, în cadrul programelor operaționale, a unor obiective specifice care să țină seama de necesitățile și de caracteristicile zonei vizate de program. Pentru a îmbunătăți flexibilitatea și a reduce sarcinile administrative, prin implementarea comună, ar trebui să se alinieze prioritățile de investiții ale FEDR și ale Fondului de coeziune în cadrul obiectivelor tematice corespunzătoare.
(13)
Într-o anexă la prezentul regulament ar trebui să se stabilească un set comun de indicatori de realizare pentru a evalua progresul global înregistrat la nivelul Uniunii în implementarea programelor operaționale. Respectivii indicatori ar trebui să corespundă priorității de investiție și tipului de acțiune sprijinite în conformitate cu prezentul regulament și cu dispozițiile relevante din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. Indicatorii comuni de realizare ar trebui să fie completați cu indicatori de rezultat specifici programului și, după caz, cu indicatori de realizare specifici programului.
(14)
În vederea modificării prezentului regulament în privința anumitor elemente neesențiale, ar trebui să fie delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 TFUE în ceea ce privește modificarea listei de indicatori de realizare comuni, astfel cum sunt prevăzuți în anexa I la prezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
(15)
Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a Uniunii în scopul promovării unei dezvoltări durabile, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de statele membre, dar, având în vedere amploarea decalajelor dintre nivelurile de dezvoltare ale diverselor regiuni, de rămânerea în urmă a regiunilor defavorizate și de mijloacele financiare limitate de care dispun statele membre și regiunile, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului menționat.
(16)
Prezentul regulament înlocuiește Regulamentul (CE) nr. 1084/2006 al Consiliului (7). Prin urmare, regulamentul în cauză ar trebui abrogat. Cu toate acestea, prezentul regulament nu ar trebui să afecteze continuarea sau modificarea asistenței aprobate de Comisie în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 sau al altei legislații aplicabile acelei asistențe la 31 decembrie 2013. Regulamentul respectiv sau acea altă legislație aplicabilă ar trebui să se aplice în continuare și după 31 decembrie 2013 asistenței sau operațiunilor în cauză până la finalizarea lor. Cererile de asistență prezentate sau aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 ar trebui să rămână valabile.
(17)
Pentru a permite aplicarea promptă a măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Instituirea Fondului de coeziune și obiect
(1) Prin prezentul regulament se înființează un Fond de coeziune în vederea consolidării coeziunii economice, sociale și teritoriale a Uniunii, în scopul promovării dezvoltării durabile
(2) Prezentul regulament definește sarcinile Fondului de coeziune și domeniul de aplicare al sprijinului oferit din acesta cu privire la obiectivul privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă menționat la articolul 89 din Regulamentul (UE) nr 1303/2013.
Articolul 2
Domeniul de aplicare al sprijinului oferit din Fondul de coeziune
(1) Fondul de coeziune, asigurând în același timp un echilibru corespunzător și în conformitate cu necesitățile de investiție și de infrastructură specifice fiecărui stat membru, sprijină:
(a)
investițiile în domeniul mediului, inclusiv în domenii legate de dezvoltarea durabilă și energia sustenabilă care prezintă beneficii de mediu;
(b)
TEN-T, în conformitate cu orientările adoptate prin Regulamentul (UE) nr 1315/2013;
(c)
asistență tehnică.
(2) Fondul de coeziune nu sprijină:
(a)
dezafectarea sau construirea de centrale nucleare;
(b)
investițiile care vizează o reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră din activitățile enumerate la anexa I la Directiva 2003/87/CE;
(c)
investițiile în sectorul locuințelor, cu excepția celor legate de promovarea eficienței energetice sau a utilizării energiei din surse regenerabile;
(d)
fabricarea, prelucrarea și comercializarea tutunului și a produselor din tutun;
(e)
întreprinderile aflate în dificultate, astfel cum sunt definite în normele Uniunii privind ajutoarele de stat;
(f)
investițiile în infrastructura aeroportuară, cu excepția celor legate de protecția mediului sau a celor însoțite de investițiile necesare pentru atenuarea ori reducerea impactului negativ al acestei infrastructuri asupra mediului.
Articolul 3
Sprijinul din Fondul de coeziune pentru proiectele de infrastructură de transport în cadrul Mecanismului pentru Interconectarea Europei
Fondul de coeziune sprijină proiectele de infrastructură de transport cu valoare adăugată europeană prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 cu o sumă totală de 10 000 000 000 EUR, în conformitate cu articolul 92 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
Articolul 4
Priorități de investiții
Fondul de coeziune acordă sprijin pentru următoarele priorități de investiții în cadrul obiectivelor tematice stabilite la articolul 9 primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, în concordanță cu nevoile de dezvoltare și de potențialul de creștere menționate la articolul 15 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul respectiv și prevăzute în acordul de parteneriat:
(a)
tranziția către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon în toate sectoarele prin:
(i)
promovarea producției și distribuției de energie obținută din surse regenerabile;
(ii)
promovarea eficienței energetice și a utilizării energiei din surse regenerabile în cadrul întreprinderilor;
(iii)
sprijinirea eficienței energetice, a gestionării inteligente a energiei și a utilizării energiei din surse regenerabile în infrastructurile publice, inclusiv în clădirile publice, și în sectorul locuințelor;
(iv)
dezvoltarea și implementarea unor sisteme de distribuție inteligente care funcționează la niveluri de tensiune joasă și medie;
(v)
promovarea unor strategii cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru toate tipurile de teritorii, în special pentru zonele urbane, inclusiv promovarea mobilității urbane multimodale sustenabile și a măsurilor de adaptare relevante pentru atenuarea impactului;
(vi)
promovarea utilizării cogenerării de energie termică și electrică cu randament ridicat, pe baza cererii de energie termică utilă;
(b)
promovarea adaptării la schimbările climatice, prevenirea și gestionarea riscurilor prin:
(i)
sprijinirea investițiilor pentru adaptarea la schimbările climatice, inclusiv a abordărilor bazate pe ecosisteme;
(ii)
promovarea investițiilor pentru a face față unor riscuri specifice, asigurarea rezistenței în fața dezastrelor și dezvoltarea sistemelor de gestiune a dezastrelor;
(c)
conservarea și protecția mediului și promovarea eficienței utilizării resurselor prin:
(i)
investițiile în sectorul deșeurilor, pentru a îndeplini cerințele acquis-ului Uniunii în domeniul medului și pentru a satisface nevoile, identificate de statele membre care depășesc aceste cerințe;
(ii)
investițiile în sectorul apelor, pentru a îndeplini cerințele acquis-ului Uniunii în domeniul medului și pentru a satisface nevoile, identificate de statele membre și care depășesc aceste cerințe;
(iii)
protejarea și refacerea biodiversității și a solurilor, precum și promovarea de servicii ecosistemice, inclusiv prin Natura 2000, și infrastructurile ecologice;
(iv)
realizarea de acțiuni destinate îmbunătățirii mediului urban, revitalizării orașelor, regenerării și decontaminării terenurilor industriale dezafectate (inclusiv a zonelor de conversie), reducerii poluării aerului și promovării măsurilor de reducere a zgomotului;
(d)
promovarea transportului sustenabil și eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor esențiale ale rețelelor, prin:
(i)
sprijinirea unui spațiu unic european de transport multimodal prin investiții în TEN-T;
(ii)
dezvoltarea și îmbunătățirea sistemelor de transport care respectă mediul, inclusiv a celor cu zgomot redus, și care au emisii reduse de carbon, inclusiv a căilor navigabile interioare și a sistemelor de transport maritim, a porturilor, a legăturilor multimodale și infrastructurilor aeroportuare, cu scopul de a promova mobilitatea sustenabilă la nivel regional și local;
(iii)
dezvoltarea și reabilitarea unor sisteme feroviare complete, de înaltă calitate și interoperabile și promovarea măsurilor de reducere a zgomotului;
(e)
consolidarea capacității instituționale a autorităților publice și a părților interesate și o administrație publică eficientă prin acțiuni de consolidare a capacității instituționale și a eficienței administrațiilor și serviciilor publice legate de implementarea Fondului de coeziune.
Articolul 5
Indicatori
(1) Se utilizează indicatori comuni de realizare, astfel cum sunt prevăzuți în anexa I la prezentul regulament, indicatori de rezultat specifici programului și, după caz, indicatori de realizare specifici programului, în conformitate cu articolul 27 alineatul (4) și cu articolul 96 alineatul (2) litera (b) punctele (ii) și (iv) și litera (c) punctele (ii) și (iv) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
(2) Pentru indicatorii de realizare comuni și indicatorii de realizare specifici programului, nivelurile de referință se stabilesc la zero. Se fixează valori-țintă cuantificate cumulative pentru respectivii indicatori pentru anul 2023.
(3) Pentru indicatorii de rezultat specifici programului și care se referă la priorități de investiții, nivelurile de referință se stabilesc utilizând datele cele mai recente disponibile și se fixează ținte pentru anul 2023. Țintele pot fi exprimate în termeni cantitativi sau calitativi.
(4) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 7 pentru a modifica lista indicatorilor de realizare comuni prevăzută în anexa I, în vederea efectuării de adaptări, în cazul în care sunt justificate, pentru a asigura evaluarea eficientă a progreselor înregistrate privind implementarea programului operațional.
Articolul 6
Dispoziții tranzitorii
(1) Prezentul regulament nu afectează continuarea sau modificarea, inclusiv anularea totală sau parțială, a asistenței aprobate de Comisie la 31 decembrie 2013 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 sau al unei alte legislații aplicabile acelei asistențe. Regulamentul respectiv sau acea altă legislație aplicabilă se aplică în continuare și după 31 decembrie 2013 asistenței respective sau operațiunilor în cauză până la finalizarea lor. În înțelesul prezentului alineat, termenul "asistență" acoperă programele operaționale și proiectele majore.
(2) Cererile de asistență prezentate sau aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 rămân valabile.
Articolul 7
Exercitarea delegării
(1) Competența de a adopta acte delegate îi este conferită Comisiei sub rezerva condițiilor prevăzute la prezentul articol.
(2) Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 5 alineatul (4) se conferă Comisiei de la 21 decembrie 2013 până la 31 decembrie 2020.
(3) Delegarea competențelor prevăzută la articolul 5 alineatul (4) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competenței menționate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară, specificată în decizie. Aceasta nu aduce atingere validității actelor delegate deja în vigoare.
(4) Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
(5) Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (4) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Această perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 8
Abrogare
Fără a aduce atingere articolului 6 din prezentul regulament, Regulamentul (CE) nr. 1084/2006 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2014.
Trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa II.
Articolul 9
Revizuire
Parlamentul European și Consiliul reexaminează prezentul regulament până la 31 decembrie 2020 în conformitate cu articolul 177 din TFUE.
Articolul 10
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2013.