NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 101/2013
ze dne 4. února 2013
o použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (2) stanoví obecná pravidla pro hygienu potravin vztahující se na provozovatele potravinářských podniků, přičemž přihlíží především k zásadě týkající se všeobecného používání postupů založených na analýze rizik a kritických kontrolních bodech (dále jen „HACCP“).
(2)
Nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní pravidla pro hygienu potravin živočišného původu vztahující se na provozovatele potravinářských podniků. Stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků nepoužijí k odstranění povrchového znečištění produktů živočišného původu žádnou jinou látku než pitnou vodu, pokud nebylo použití dotyčné látky schváleno v souladu s uvedeným nařízením.
(3)
Dále nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (3) stanoví mikrobiologická kritéria pro některé mikroorganismy a prováděcí pravidla, která musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat při provádění obecných a zvláštních hygienických opatření podle nařízení (ES) č. 852/2004. Stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků musí zajistit, aby potraviny splňovaly uvedená mikrobiologická kritéria.
(4)
Dne 14. prosince 2010 Komise obdržela žádost o povolení použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové kontaminace u jatečně upravených těl skotu a masa.
(5)
Dne 26. července 2011 přijal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) vědecké stanovisko týkající se hodnocení bezpečnosti a účinnosti kyseliny mléčné pro odstraňování povrchové mikrobiální kontaminace z jatečně upravených těl skotu, výsekových částí a výrobního masa (ořezu) (Scientific Opinion on the evaluation of the safety and efficacy of lactic acid for the removal of microbial surface contamination from beef carcases, cuts and trimmings) (4).
(6)
Ve svém stanovisku dospěl úřad EFSA k závěru, že ošetření, při nichž se k dekontaminaci používá kyselina mléčná, nepředstavují žádné bezpečnostní riziko, pakliže je použitá látka v souladu se specifikacemi Unie pro potravinářské přídatné látky. Dále úřad EFSA dospěl k závěru, že ošetření kyselinou mléčnou dosahují zásadního snížení mikrobiální kontaminace oproti situaci, kdy není použito žádné ošetření, nebo ve srovnání s ošetřením pitnou vodou, a že je nepravděpodobné, že by taková ošetření přispívala k rozvoji rezistence mikroorganismů.
(7)
Úřad EFSA doporučuje, aby provozovatelé potravinářských podniků potvrdili antimikrobiální účinnost těchto ošetření při svých specifických podmínkách zpracování a ověřili koncentraci kyseliny mléčné, teplotu aplikace a další faktory, které ovlivňují její účinnost ve funkci dekontaminačního činidla. Úřad EFSA ve svém stanovisku dále dospěl k závěru, že z tohoto použití kyseliny mléčné neplynou žádné negativní dopady na životní prostředí.
(8)
Podle stanoviska EFSA nebude zbytkové množství, které se v souvislosti s ošetřením kyselinou mléčnou vstřebá do hovězího masa, převyšovat 190 mg/kg. Takovéto množství se považuje za zbytkové ve srovnání s aktivním množstvím, jehož je třeba ke snížení povrchové mikrobiální kontaminace. Nemá ani žádný technologický účinek na konečný produkt. Zbytkové množství kyseliny mléčné použité ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace je zanedbatelné ve srovnání s množstvím kyseliny mléčné, která se v hovězím mase přirozeně vyskytuje, a nepředstavuje žádné bezpečnostní riziko. V některých masných polotovarech jsou jako potravinářské přídatné látky pro účely konzervace povoleny soli kyseliny mléčné. Pro tyto účely se běžně používají hodnoty 20 000 mg/kg. Použití kyseliny mléčné pro účely snižování povrchové mikrobiální kontaminace se tudíž jasně odlišuje od jejího použití jakožto potravinářské přídatné látky.
(9)
S ohledem na stanovisko EFSA a vzhledem ke schopnosti kyseliny mléčné zásadním způsobem snižovat možnou mikrobiální kontaminaci je vhodné povolit její použití ke snižování povrchové kontaminace. Takovéto použití by však mělo podléhat určitým podmínkám. Mělo by být omezeno na použití na úrovni jatek u jatečně upravených těl, jejich půlek či čtvrtí a mělo by být začleněno do správné hygienické praxe a systémů založených na HACCP.
(10)
Nařízení Komise (EU) č. 231/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky uvedené v přílohách II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (5), stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky, a to zejména takové, které se týkají původu, kritérií pro čistotu a jakýchkoli dalších nezbytných informací.
(11)
Podle stanoviska EFSA by kyselina mléčná používaná ke snižování povrchové kontaminace u jatečně upravených těl skotu měla být v souladu se specifikacemi pro kyselinu mléčnou stanovenými právními předpisy Unie. V případě, že se kyselina mléčná používá ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace podle tohoto nařízení, bylo by tudíž vhodné, aby taková kyselina mléčná byla v souladu se specifikacemi stanovenými nařízením (EU) č. 231/2012.
(12)
Použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu, jejich půlek či čtvrtí nesmí mít vliv na povinnost provozovatelů potravinářských podniků dodržovat požadavky právních předpisů Unie týkajících se hygieny potravin, jak je stanoví nařízení (ES) č. 852/2004, (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 2073/2005, a nemělo by být v žádném případě považováno za náhradu správné hygienické praxe na jatkách a provozních postupů či za alternativu při plnění požadavků uvedených nařízení.
(13)
Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou. Komise proto předložila Radě návrh týkající se tohoto opatření a předala jej současně i Evropskému parlamentu.
(14)
S ohledem na skutečnost, že ve stanovených lhůtách Rada nerozhodla a Evropský parlament nevyjádřil s opatřením nesouhlas, měla by Komise opatření přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Provozovatelé potravinářských podniků mohou na úrovni jatek používat kyselinu mléčnou ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu, jejich půlek či čtvrtí v souladu s podmínkami stanovenými v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. února 2013.
REGULAMENTUL (UE) NR. 101/2013 AL COMISIEI
din 4 februarie 2013
privind utilizarea acidului lactic pentru reducerea contaminării microbiologice de suprafață a carcaselor de bovine
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (1), în special articolul 3 alineatul (2),
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (2) stabilește norme generale pentru operatorii din industria alimentară în ceea ce privește igiena produselor alimentare, ținând seama, în special, de principiul referitor la punerea generală în aplicare a procedurilor bazate pe analiza riscurilor și punctele critice de control (HACCP).
(2)
Regulamentul (CE) nr. 853/2004 stabilește norme specifice privind igiena alimentelor de origine animală care trebuie respectate de operatorii din sectorul alimentar. Acesta prevede că întreprinderile din sectorul alimentar nu trebuie să utilizeze nicio substanță, cu excepția apei potabile, pentru a efectua decontaminarea de suprafață a produselor de origine animală, cu excepția cazului în care utilizarea substanței respective a fost aprobată în conformitate cu regulamentul susmenționat.
(3)
În plus, Regulamentul (CE) nr. 2073/2005 al Comisiei din 15 noiembrie 2005 privind criteriile microbiologice pentru produsele alimentare (3) stabilește criteriile microbiologice pentru anumite microorganisme și normele de punere în aplicare care trebuie respectate de operatorii din sectorul alimentar în procesul de punere în aplicare a măsurilor de igienă generale și specifice menționate în Regulamentul (CE) nr. 852/2004. Acesta prevede că operatorii din industria alimentară trebuie să se asigure că produsele alimentare îndeplinesc criteriile microbiologice respective.
(4)
La 14 decembrie 2010, Comisia a primit o cerere de autorizare pentru utilizarea acidului lactic în vederea reducerii contaminării de suprafață a carcaselor și a cărnii de bovine.
(5)
La 26 iulie 2011, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală (denumit în continuare „EFSA”) a adoptat un aviz științific privind evaluarea siguranței și eficacității acidului lactic la utilizarea acestuia pentru decontaminarea microbiană de suprafață a carcaselor, bucăților și resturilor de carne de bovine (4).
(6)
În avizul său, EFSA concluzionează că tratamentele care utilizează acidul lactic pentru decontaminare nu constituie o problemă în privința siguranței, cu condiția ca substanța utilizată să respecte specificațiile Uniunii privind aditivii alimentari. În plus, EFSA concluzionează că tratamentele cu acid lactic duc la o reducere semnificativă a contaminării microbiologice în comparație cu situația neaplicării niciunui tratament sau a utilizării tratamentului cu apă potabilă și că este improbabil ca aplicarea unui astfel de tratament să contribuie la dezvoltarea unei rezistențe microbiene.
(7)
EFSA recomandă operatorilor din industria alimentară să valideze eficacitatea antimicrobiană a unor asemenea tratamente în condițiile de procesare specifice proprii și să verifice concentrația și temperatura de aplicare a acidului lactic, precum și alți factori care afectează eficacitatea acestuia ca agent de decontaminare. De asemenea, avizul EFSA a concluzionat că nu există implicații negative asupra mediului ca urmare a utilizării acidului lactic.
(8)
În conformitate cu avizul EFSA, cantitatea reziduală absorbită de carnea de bovină ca urmare a tratamentului cu acid lactic nu va depăși 190 mg/kg Această cantitate este considerată reziduală față de cantitatea activă necesară în scopul reducerii contaminării de suprafață. În plus, aceasta nu are nici un efect tehnologic asupra produsului final. Mai mult, cantitatea reziduală de acid lactic utilizată pentru reducerea contaminării microbiene de suprafață este neglijabilă în comparație cu nivelul de acid lactic prezent în mod natural în bovine și nu pune nicio problemă de siguranță. În anumite preparate din carne, sărurile acidului lactic sunt autorizate ca aditivi alimentari în scopul conservării. În acest sens, niveluri de 20 000 mg/kg sunt utilizate în mod obișnuit. Prin urmare, utilizarea acidului lactic în scopul reducerii contaminării microbiene de suprafață este clar diferită față de utilizarea ca aditiv alimentar.
(9)
Având în vedere avizul EFSA, ținând seama de faptul că acidul lactic poate permite o reducere semnificativă a posibilității contaminării microbiologice, se consideră adecvată autorizarea utilizării acestuia pentru reducerea contaminării de suprafață. Cu toate acestea, o astfel de utilizare ar trebui să facă obiectul anumitor condiții. Utilizarea acestuia ar trebui limitată la carcase sau semicarcase ori sferturi de carcasă, la nivelul abatorului, și ar trebui integrată în bunele practici de igienă și în sistemele bazate pe principiile HACCP.
(10)
Regulamentul (CE) nr. 231/2012 al Comisiei din 9 martie 2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5) stabilește specificațiile aditivilor alimentari în ceea ce privește, în special, originea acestora, criteriile de puritate și orice alte informații necesare.
(11)
În conformitate cu avizul EFSA, acidul lactic utilizat pentru reducerea contaminării de suprafață a carcaselor de bovine ar trebui să respecte specificațiile pentru acid lactic stabilite în legislația Uniunii. În consecință, în cazurile în care acidul lactic este utilizat pentru reducerea contaminării de suprafață în temeiul prezentului regulament, este adecvat ca un astfel de acid lactic să respecte specificațiile stabilite în Regulamentul (UE) nr. 231/2012.
(12)
Utilizarea acidului lactic pentru a reduce contaminarea microbiologică de suprafață a carcaselor sau semicarcaselor ori a sferturilor de carcase nu trebuie să aibă niciun impact asupra obligației operatorului din industria alimentară de a respecta cerințele legislației Uniunii privind igiena alimentară, astfel cum sunt stabilite în Regulamentele (CE) nr. 852/2004, (CE) nr. 853/2004 și (CE) nr. 2073/2005, și nu ar trebui considerată în niciun caz drept o măsură de înlocuire a bunelor practici de igienă a procesului de sacrificare și a procedurilor de operare sau drept o măsură alternativă destinată îndeplinirii cerințelor regulamentelor menționate mai sus.
(13)
Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu a emis un aviz în termenul stabilit de președinte. Prin urmare, Comisia a prezentat Consiliului o propunere cu privire la această măsură și a înaintat-o Parlamentului European în același timp.
(14)
Având în vedere că, în termenele aplicabile, Consiliul nu a acționat și Parlamentul European nu s-a opus măsurii, Comisia ar trebui să adopte măsura respectivă.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Operatorii din industria alimentară pot utiliza acidul lactic pentru a reduce contaminarea microbiologică de suprafață a carcaselor sau semicarcaselor ori sferturilor de carcase de bovine la nivelul abatorului, cu condiția ca aceștia să respecte condițiile stabilite în anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 4 februarie 2013.