PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/424
ze dne 11. března 2015,
kterým se schvaluje rozhodnutí o odchylkách podle článku 9 směrnice Rady 96/67/ES týkajících se poskytování určitých služeb pozemního odbavování na mezinárodním letišti Záhřeb
(oznámeno pod číslem C(2015) 473)
(Pouze chorvatské znění je závazné)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 96/67/ES ze dne 15. října 1996 o přístupu na trh odbavovacích služeb na letištích Společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
1. OZNÁMENÉ ROZHODNUTÍ O ODCHYLKÁCH
(1)
Chorvatské úřady dopisem ze dne 13. srpna 2014, který byl Komisi doručen dne 1. září 2014, oznámily v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice 96/67/ES (dále jen „směrnice“) rozhodnutí vlády Chorvatské republiky udělit mezinárodnímu letišti Záhřeb odchylky na základě čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice. Dopisem ze dne 1. prosince 2014, který byl Komisi doručen dne 17. prosince 2014, poskytly chorvatské úřady doplňující informace, čímž bylo oznámení úplné.
(2)
Oznámené rozhodnutí zahrnuje dvě odchylky. Zaprvé, vyhrazuje pro jediného poskytovatele kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v bodech 3, 4 a 5, s výjimkou bodu 5.1, přílohy směrnice, konkrétně odbavování zavazadel, manipulace s nákladem a poštou, pokud jde o fyzickou manipulaci s přicházejícím, odesílaným nebo převáženým nákladem a poštou, mezi letištním terminálem a letadlem a manipulace na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi. Zadruhé, zakazuje odbavování vlastními silami pro uvedené tři kategorie služeb, s výjimkou řazení letadla na zemi. Obě odchylky platí po dobu dvou let, od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2016.
2. STÁVAJÍCÍ SITUACE NA MEZINÁRODNÍM LETIŠTI ZÁHŘEB
(3)
Mezinárodní letiště Záhřeb provozuje společnost Zagreb International Airport Jsc. V roce 2013 odbavilo letiště 2,3 milionu cestujících.
(4)
V současnosti má mezinárodní letiště Záhřeb jeden terminál pro odbavování cestujících a probíhá výstavba nového terminálu pro odbavování cestujících s příslušnou infrastrukturou (odbavovací plochou, příjezdovými cestami a parkovišti). Nový terminál bude dokončen a provozuschopný nejpozději do konce roku 2016. Jeho kapacita bude 5 milionů cestujících. Stávající terminál bude uzavřen a využíván již pouze pro všeobecné letectví a další vedlejší činnosti (pronájem kanceláří apod.).
(5)
Podle chorvatských úřadů infrastrukturní a provozní omezení stávajícího terminálu neumožňují během výstavby nového terminálu zavést hospodárně a účinně služby dalšího poskytovatele služeb pozemního odbavování. Jakmile bude nová budova terminálu pro odbavování cestujících a nová odbavovací plocha dokončena a jejich provoz zahájen, bude problém nedostatečného prostoru a kapacity stávající infrastruktury vyřešen.
(6)
Podle chorvatských úřadů je v současnosti přístup na trh služeb odbavování zavazadel, manipulace na rampě a manipulace s nákladem a poštou otevřený. Dosud však žádný třetí poskytovatel služeb pozemního odbavování žádost o souhlas a o licenci na poskytování těchto služeb na mezinárodním letišti Záhřeb nepodal. Tyto služby v současnosti uživatelům letiště poskytuje společnost Zagreb International Airport Jsc. prostřednictvím plně vlastněné dceřiné společnosti.
(7)
Svoboda odbavovat vlastními silami se vztahuje i na mezinárodní letiště Záhřeb. V současnosti však odbavuje vlastními silami pouze jeden letecký dopravce jednu dílčí kategorii služeb odbavování na rampě (nakládání a vykládání potravin a nápojů). Žádný další letecký dopravce o odbavování vlastními silami zájem neprojevil.
(8)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jedno zařízení pro třídění zavazadel pro zavazadla odbavená na místě i všechna transferová zavazadla. Rozloha třídicího zařízení činí 515 m2. Třídicí plocha se nachází v suterénu centrální části terminálu.
(9)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jeden nákladní terminál o celkové rozloze 2 160 m2 a veškerá manipulace s nákladem se odehrává v této hale. Vzhledem ke značně omezenému prostoru probíhá celý tento proces ručně za použití ručních nástrojů a vysokozdvižných vozíků. Ve veřejném prostoru celního skladu je umístěna provozní plošina pro doručování a vyzvedávání nákladu s jednou obousměrnou rampou.
(10)
Nákladní terminál mezinárodního letiště Záhřeb odbaví mezi 8 000 a 8 500 tun nákladu a pošty ročně, přičemž pošta tvoří 1 000 až 1 500 tun za rok.
(11)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jednu odbavovací plochu pro obchodní leteckou dopravu o celkové rozloze 140 000 m2 a 22 stání a odbavovací plochu pro všeobecné letectví o celkové rozloze 28 000 m2 s kapacitou 20 letadel.
3. KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(12)
Komise v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice zveřejnila souhrn rozhodnutí o odchylkách, které jí oznámily chorvatské úřady, v Úředním věstníku Evropské unie a vyzvala dotčené osoby, aby se k němu vyjádřily.
(13)
Komise obdržela vyjádření jednoho poskytovatele služeb pozemního odbavování, který žádal informaci, zda se bude v době trvání odchylky konat zadávací řízení, aby vybraný poskytovatel mohl zahájit svou činnost, jakmile platnost odchylky vyprší. Žádné další připomínky zúčastněné strany nepředložily.
4. POSOUZENÍ ROZHODNUTÍ O ODCHYLKÁCH S OHLEDEM NA SMĚRNICI
(14)
Chorvatské úřady vydaly své rozhodnutí o odchylkách na základě čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice, podle nichž lze v případě zvláštního omezení disponibilního prostoru nebo kapacity vyhradit jednu či více kategorií služeb uvedených v čl. 6 odst. 2 pro jediného poskytovatele a zakázat odbavování vlastními silami pro kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v čl. 7 odst. 2 směrnice.
(15)
V souladu s čl. 9 odst. 2 písm. a) chorvatské úřady uvedly, že dané dvě odchylky se vztahují na kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v bodech 3, 4 a 5, s výjimkou bodu 5.1, přílohy směrnice, konkrétně odbavování zavazadel, manipulaci s nákladem a poštou a manipulaci na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi.
(16)
Komise je toho názoru, že pokud jde o odbavování zavazadel, dokazují informace předložené chorvatskými úřady, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle vlastního oddělení služeb pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(17)
Provozní prostor je omezený a úzký a manévrování se zavazadlovým vozíkem je obtížné. Třídění zavazadel při špičkové zátěži, kdy jsou v provozu oba odbavovací sektory, je zvlášť problematické. Pro efektivní provoz více než jednoho provozovatele tak není dostatek místa.
(18)
Problém s nedostatkem místa nelze v rámci stávajícího prostoru vyřešit, neboť zařízení pro třídění zavazadel nelze vzhledem k jeho umístění rozšířit do dalších částí. Rozšíření do podzemního podlaží není možné kvůli podzemní vodě a s tím spojenému nebezpečí zatopení. Rozšíření v podobě přístavby třídícího zařízení by znamenalo rozsáhlou rekonstrukci, která by měla značný dopad na současný provoz a nesla s sebou obrovské náklady, zatímco efektivnost takové stavby by byla sporná.
(19)
Pokud jde o manipulaci s nákladem a poštou, Komise se domnívá, že informace předložené chorvatskými úřady dokazují, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle jeho vlastního oddělení služeb pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(20)
Velikost nákladního terminálu je omezená. Plošina pro doručování a vyzvedávání nákladu má pouze jednu rampu pro oba směry, což v okamžiku, kdy je v uzavřeném prostoru zaparkováno několik tažných vozidel a čeká na nakládku či vykládku nebo ji provádí, značně redukuje provozní funkce plošiny. Pro dalšího provozovatele zde proto není dost místa.
(21)
Komise v této souvislosti rovněž podotýká, že roční objem nákladu a pošty činí zhruba 8 000 až 8 500 tun, což je hluboko pod hranicí 50 000 tun nákladu stanovenou směrnicí pro vznik povinnosti umožnit třetím stranám poskytování služeb pozemního odbavování a odbavování vlastními silami.
(22)
Komise se domnívá, že pokud jde o manipulaci na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi při příletu a odletu, dokazují informace předložené chorvatskými úřady, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle jeho vlastní pobočky poskytující služby pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(23)
V letovém řádu mezinárodního letiště Záhřeb existují tři krátké časové úseky s vysokou zátěží, a to ranní špička, odpolední špička a večerní špička. Během těchto špiček musí být v poměrně krátkém čase uvedena do provozu řada různých strojních jednotek, aby byly splněny všechny požadavky spojené s včasným odbavením letadel.
(24)
Zajistit parkování pro tak velký počet strojních jednotek představuje problém. Vzhledem k tomu, jaký prostor zabírají budovy a další stavby, není nikde v blízkosti parkovacího stání letadla místo pro zřízení parkovacích míst pro další nové strojní jednotky. Pro řízení letiště představují problém již parkovací místa potřebná pro stávající strojní jednotky. Problém je ještě větší v zimním období, kdy na omezené parkovací ploše parkují vozy na odklízení sněhu. Přijetí druhého provozovatele je tak z důvodu nedostatku parkovacích míst nemožné.
(25)
Uvedená omezení způsobená nedostatkem parkovacích míst se však netýkají řazení letadel na zemi, neboť pro tyto služby není třeba objemné zařízení. Rozhodnutí o odchylkách oznámené chorvatskými úřady se na tyto služby nevztahuje, a počet poskytovatelů služby řazení letadla na mezinárodním letišti Záhřeb proto nebude nijak omezen.
(26)
Z informací dostupných Komisi dále vyplývá, že výstavba nového terminálu mezinárodního letiště Záhřeb byla zahájena v prosinci 2013. První fáze výstavby nového terminálu má být dokončena v roce 2016 a do konce roku 2016 má být terminál provozuschopný. Roční kapacita nového terminálu bude 5 milionů cestujících, bude mít nový plně integrovaný zavazadlový systém, novou odbavovací plochu a také nové pojezdové dráhy a obslužné komunikace. Dle vysvětlení chorvatských úřadů vyřeší výstavba a provoz nového terminálu současný nedostatek místa a omezenou kapacitu. Výstavbu a provoz nového terminálu lze proto považovat za vhodné opatření k překonání těchto omezení podle čl. 9 odst. 2 písm. b).
(27)
Odchylky uvedené v rozhodnutí oznámeném chorvatskými úřady jsou časově omezené, a to na dobu dvou let. Odpovídají tedy požadavkům čl. 9 odst. 6 směrnice.
(28)
Ve světle uvedených skutečností, a zejména s ohledem na současnou situaci na mezinárodním letišti Záhřeb, věcnou a časovou omezenost předmětných odchylek a opatření přijatá v zájmu překonání stávajících omezení, má Komise za to, že odchylky nepoškozují nepřiměřeně cíle směrnice, nevyvolávají narušení hospodářské soutěže mezi poskytovateli služeb pozemního odbavování a uživateli letiště provádějícími odbavování vlastními silami ani nemají trvat déle, než je nutné, tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 2 druhém pododstavci směrnice.
(29)
V této souvislosti je rovněž nutné zvážit skutečnost, že omezení, která odchylky představují, platí pro všechny (potenciální) poskytovatele služeb pozemního odbavování (kromě oddělení letiště pro služby pozemního odbavování) a pro všechny uživatele letiště provádějící odbavování vlastními silami, a jsou tudíž nediskriminační, že žádný poskytovatel služeb pozemního odbavování ani uživatel letiště dosud nepodal žádost o povolení provozovat pozemní odbavování na mezinárodním letišti Záhřeb, ačkoliv vstup třetích poskytovatelů služeb pozemního odbavování ani právo odbavovat vlastními silami nejsou v současnosti nijak omezeny, a že zúčastněné strany nepředložily proti rozhodnutí žádné námitky. Pokud jde o připomínku týkající se možného zadávacího řízení, Komise připomíná, že chorvatské úřady jsou povinny splnit včas veškerá relevantní ustanovení právních předpisů Unie týkajících se této věci, včetně článku 11 směrnice.
(30)
Tímto rozhodnutím není dotčen článek 102 Smlouvy o fungování Evropské unie, který zakazuje, aby jeden nebo více podniků zneužívaly dominantního postavení na vnitřním trhu nebo jeho podstatné části, pokud to může ovlivnit obchod mezi členskými státy, neboť takové jednání je s vnitřním trhem neslučitelné.
5. ZÁVĚR
(31)
Na základě výsledků posouzení, které Komise provedla, a po konzultaci Chorvatské republiky by rozhodnutí uvedeného členského státu o odchylkách podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice týkající se mezinárodního letiště Záhřeb, jež bylo Komisi oznámeno dne 1. září 2014 a 17. prosince 2014, mělo být schváleno.
(32)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem poradního výboru uvedeného v článku 10 směrnice,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Chorvatské republiky o odchylkách podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice 96/67/ES týkající se mezinárodního letiště Záhřeb, jež bylo Komisi oznámeno dne 1. září 2014 a 17. prosince 2014, se tímto schvaluje.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 11. března 2015.
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/424 A COMISIEI
din 11 martie 2015
privind aprobarea deciziei de derogare în temeiul articolului 9 din Directiva 96/67/CE a Consiliului cu privire la furnizarea de anumite servicii de handling la sol la Aeroportul Internațional din Zagreb
[notificată cu numărul C(2015) 473]
(Numai textul în limba croată este autentic)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 96/67/CE a Consiliului din 15 octombrie 1996 privind accesul la piața serviciilor de handling la sol în aeroporturile Comunității (1), în special articolul 9 alineatul (5),
întrucât:
1. NOTIFICAREA DECIZIEI DE DEROGARE
(1)
Prin scrisoarea din 13 august 2014, primită de Comisie la 1 septembrie 2014, autoritățile croate au notificat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Directiva 96/67/CE (denumită în continuare „directiva”), decizia de derogare a guvernului Republicii Croația, adoptată în temeiul articolului 9 alineatul (1) literele (b) și (d) din directivă, cu privire la Aeroportul Internațional din Zagreb. Autoritățile croate au transmis informații suplimentare prin scrisoarea din 1 decembrie 2014, primită de Comisie la 17 decembrie 2014, care completează notificarea.
(2)
Decizia notificată prevede două exceptări. În primul rând, decizia rezervă pentru un singur furnizor serviciile de handling la sol din categoriile enumerate la punctele 3, 4 și 5, cu excepția punctului 5.1 din anexa la directivă, și anume handlingul bagajelor, handlingul mărfurilor și al corespondenței în ceea ce privește handlingul fizic al mărfurilor și al corespondenței primite, trimise sau transferate între terminalul aeroportului și aeronavă, handlingul rampei, cu excepția dirijării la sol a aeronavei. În al doilea rând, decizia interzice handlingul propriu pentru cele trei categorii de servicii de handling la sol, cu excepția dirijării la sol a aeronavei. Ambele exceptări se aplică pentru o perioadă de doi ani, de la 1 ianuarie 2015 până la 31 decembrie 2016.
2. SITUAȚIA ACTUALĂ LA AEROPORTUL INTERNAȚIONAL DIN ZAGREB
(3)
Aeroportul Internațional din Zagreb este exploatat de către Zagreb International Airport Jsc. Aeroportul a avut un trafic de 2,3 milioane de pasageri în 2013.
(4)
Aeroportul Internațional din Zagreb are în prezent un terminal pentru pasageri și se află în proces de constituire a unui nou terminal de pasageri cu infrastructura aferentă (platformă, căi de acces și locuri parcare). Noul terminal va fi finalizat și funcțional până la sfârșitul lui 2016 cel târziu. Acesta va avea o capacitate de 5 milioane de pasageri. Terminalul existent va fi închis, exceptând utilizarea de către aviația generală și alte activități diverse (închiriere de birouri etc.).
(5)
Potrivit autorităților croate, limitările actualului terminal, atât din perspectiva infrastructurii, cât și din perspectivă operațională, nu ar permite o introducere economică și eficace a unor furnizori suplimentari de servicii de handling la sol în perioada de construcție a noului terminal. De îndată ce clădirea noului terminal de pasageri și noua platformă vor fi finalizate și date în funcțiune, problemele de spațiu și de capacitate asociate infrastructurii existente vor fi rezolvate.
(6)
Potrivit autorităților croate, accesul la piața serviciilor de handling al bagajelor, handling al rampei, handling al mărfurilor și al corespondenței este în prezent deschis. Cu toate acestea, până în prezent, nu au existat cereri de eliberare a unei aprobări sau a unei licențe pentru prestarea acestor servicii de handling la sol din partea unor furnizori terți de servicii de handling la sol la Aeroportul Internațional din Zagreb. Aceste servicii sunt furnizate în prezent utilizatorilor aeroportului de către Zagreb International Airport Jsc. prin intermediul unei filiale deținute integral.
(7)
Libertatea de handling propriu se aplică și ea la Aeroportul Internațional din Zagreb. Cu toate acestea, numai o companie aeriană are în prezent handling propriu pentru o subcategorie de servicii de handling al rampei (încărcarea și descărcarea de alimente și băuturi). Niciun alt transportator aerian nu și-a exprimat interesul de a recurge la handling propriu.
(8)
Aeroportul Internațional din Zagreb deține o unitate de sortare pentru bagajele înregistrate local și pentru toate bagajele transferate. Suprafața stației de sortare este de 515 m2. Zona de sortare este situată la subsolul părții centrale a terminalului.
(9)
Aeroportul Internațional din Zagreb are un terminal de marfă cu o suprafață totală de 2 160 m2 și întregul proces de handling al mărfurilor are loc în acest antrepozit. Datorită unui număr semnificativ de restricții legate de spațiu, întregul proces se efectuează manual folosind unelte manuale și motostivuitoare. O platformă operațională de colectare și de livrare a mărfurilor cu o singură rampă de intrare/ieșire se află la antrepozitul vamal de la sol.
(10)
Terminalul de marfă al Aeroportului Internațional din Zagreb manipulează anual între 8 000 și 8 500 de tone de marfă și corespondență, din care corespondența reprezintă între 1 000 și 1 500 de tone pe an.
(11)
Aeroportul Internațional din Zagreb deține o platformă pentru aviația comercială având o suprafață totală de 140 000 m2 și 22 de poziții și o platformă pentru aviația generală cu o suprafață totală de 28 000 m2 și o capacitate de 20 de aeronave.
3. CONSULTAREA PĂRȚILOR INTERESATE
(12)
În conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din directivă, Comisia a publicat un rezumat al deciziei de derogare notificate de autoritățile croate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, iar părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile.
(13)
Comisia a primit o observație din partea unui furnizor de servicii de handling la sol, prin care acesta se interesa dacă va fi organizată o procedură de licitație în perioada în care se aplică exceptarea astfel încât furnizorul de servicii de handling la sol selectat să poată să înceapă să funcționeze imediat ce perioada de exceptare a expirat. Nu au fost primite alte observații din partea părților interesate.
4. EVALUAREA DECIZIEI DE DEROGARE PE BAZA DIRECTIVEI
(14)
Autoritățile croate și-au bazat decizia de derogare pe articolul 9 alineatul (1) literele (b) și (d) din directivă, care permite, în cazul unor constrângeri specifice de spațiu sau capacitate, rezervarea pentru un singur furnizor una sau mai multe dintre categoriile menționate la articolul 6 alineatul (2) și interzicerea handlingului propriu pentru categoriile menționate la articolul 7 alineatul (2) din directivă.
(15)
În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) litera (a) din directivă, autoritățile croate au specificat că cele două exceptări se aplică categoriilor de servicii de handling la sol menționate la punctele 3, 4 și 5, cu excepția punctului 5.1 din anexa la directivă, și anume handlingul bagajelor, handlingul mărfurilor și al corespondenței și handlingul rampei, cu excepția dirijării la sol a aeronavei.
(16)
În ceea ce privește handlingul bagajelor, Comisia consideră că, prin informațiile comunitate, autoritățile croate au demonstrat că nu este posibil să se înregistreze un al doilea terț în plus față de departamentul de servicii de handling la sol al aeroportului sau față de oricare utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu.
(17)
Spațiul operațional este limitat și îngust, iar manevrarea căruciorului de bagaje este dificilă. Sortarea bagajelor în timpul perioadelor de încărcare maximă, atunci când ambele secțiuni de check-in sunt în funcțiune, este deosebit de problematică. Prin urmare, nu există spațiu suficient pentru a permite funcționarea cu eficacitatea a mai multor operatori.
(18)
În actuala locație, rezolvarea acestei probleme de spațiu nu este posibilă, deoarece localizarea instalației de sortare a bagajelor nu permite extinderea instalației către alte zone. Utilizarea unui nivel subteran nu ar fi o soluție fezabilă din cauza nivelului apelor subterane și riscului asociat de inundații. O localizare în exterior pentru o extindere a instalației de sortare ar necesita, de asemenea, lucrări de reconstrucție semnificative, care ar afecta foarte mult fluxul de trafic existent și ar genera mari cheltuieli, în timp ce eficiența unei astfel de instalații ar fi discutabilă.
(19)
În ceea ce privește handlingul mărfurilor și al corespondenței, Comisia consideră că, prin informațiile comunicate, autoritățile croate au demonstrat că nu este posibil să se înregistreze un al doilea terț în afară de departamentul de servicii de handling la sol aeroportului sau de oricare utilizator de handling propriu din cadrul aeroportului.
(20)
Terminalul de marfă are dimensiuni reduse. Platforma de colectare și de livrare a mărfurilor are doar o singură rampă de intrare-ieșire, care reduce mult funcțiile operaționale ale platformei, atunci când mai multe camioane sunt parcate în spațiul delimitat, în timp ce așteaptă sau în timp ce efectuează sarcini de încărcare și descărcare. Nu există, prin urmare, niciun spațiu pentru a găzdui încă un operator.
(21)
De asemenea, Comisia constată în acest context că volumul mărfurilor și al corespondenței este de aproximativ 8 000 și 8 500 de tone de mărfuri și corespondență pe an, adică mult sub pragul de 50 000 de tone de mărfuri menționat în directivă pentru obligația de a da acces terților la handlingul la sol și de a permite handlingul propriu.
(22)
În ceea ce privește handlingul rampei, cu excepția dirijării la sol a aeronavei la sosire și la plecare, Comisia consideră că, prin informațiile comunicate, autoritățile croate au demonstrat că nu este posibil să se înregistreze un al doilea terț în afară de filiala de handling la sol a aeroportului sau de oricare utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu.
(23)
Orarul de zbor de la Aeroportul Internațional din Zagreb se caracterizează prin trei vârfuri de încărcare de scurtă durată, și anume vârful de dimineață, vârful de după-amiaza și vârful de seara de încărcare maximă. În cursul acestor vârfuri de încărcare, numeroase unități diferite de echipamente trebuie să fie puse în funcțiune pentru perioade relativ scurte de timp pentru a îndeplini toate cerințele legate de handlingul rapid al aeronavei.
(24)
Spațiul de parcare pentru un număr atât de mare de unități de echipamente prezintă o problemă. Având în vedere spațiul ocupat de clădiri și alte evoluții, nu există suficient spațiu disponibil în apropierea poziției de parcare a aeronavei pentru a permite parcarea unor unități de echipamente suplimentare. Spațiul de parcare necesar pentru echipamentele existente constituie deja o problemă pentru gestionarea aeroportului. Problema devine și mai mare în timpul iernii, când vehiculele pentru îndepărtarea și eliminarea zăpezii sunt parcate în spațiul de parcare limitat. Din cauza acestei lipse de spațiu de parcare nu poate fi acceptat, așadar, un al doilea operator.
(25)
Constrângerile menționate mai sus, legate de lipsa de spațiu de parcare, nu se aplică însă dirijării la sol a aeronavelor, deoarece pentru aceste servicii nu este nevoie de echipamente voluminoase. Aceste prestări de servicii nu sunt acoperite de decizia de derogare notificată de autoritățile croate și, prin urmare, nu va exista nicio restricție în ceea ce privește numărul de furnizori pentru serviciile de dirijare la sol a aeronavelor la Aeroportul Internațional din Zagreb.
(26)
De asemenea, din informațiile de care dispune Comisia reiese că, în decembrie 2013, a început construcția unui nou terminal la Aeroportul Internațional din Zagreb. Prima fază de construcție a noului terminal se preconizează a fi finalizată în 2016, iar terminalul ar trebuie să fie operațional până la sfârșitul anului 2016. Noul terminal va avea o capacitate de 5 milioane de pasageri pe an și va include un nou sistem de bagaje complet integrat, o nouă platformă, precum și noi căi de rulare și drumuri de serviciu. Potrivit explicațiilor furnizate de autoritățile croate, construcția și punerea în funcțiune a noului terminal vor rezolva actualele constrângeri privind spațiul și capacitatea. Construcția și punerea în funcțiune a noului terminal pot fi, prin urmare, considerate drept o măsură adecvată pentru depășirea constrângerilor în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) litera (b).
(27)
Exceptările prevăzute în decizia de derogare notificată de autoritățile croate sunt limitate ca timp, și anume pentru o perioadă de doi ani. Prin urmare, ele respectă cerințele stabilite la articolul 9 alineatul (6) din directivă.
(28)
În sfârșit, în lumina celor de mai sus și, în special, a situației actuale de la Aeroportul Internațional din Zagreb, a limitărilor acestor exceptări în ceea ce privește domeniul de aplicare material și temporal și a măsurilor luate pentru a depăși constrângerile existente, Comisia consideră că exceptările nu aduc atingere obiectivelor prezentei directive, nu dau naștere la denaturări ale concurenței între furnizorii de servicii de handling la sol și/sau utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu și nu se prelungesc mai mult decât este necesar în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) al doilea paragraf din directivă.
(29)
În acest context, s-a ținut seama, de asemenea, de faptul că limitările prevăzute de exceptări se aplică în mod nediscriminatoriu tuturor furnizorilor (potențiali) de servicii de handling la sol, în afară de departamentul de servicii de handling la sol al aeroportului, precum și tuturor utilizatorilor aeroportului care recurg la handling propriu, că până în prezent niciun furnizor de servicii de handling la sol sau utilizator al aeroportului nu a făcut o cerere pentru a avea dreptul de a efectua activități de handling la sol la Aeroportul Internațional din Zagreb, deși în prezent nu există restricții de acces pentru furnizorii terți sau limitări ale dreptului la handling propriu, și că nici una dintre părțile interesate nu a prezentat obiecții cu privire la decizia de derogare. În ceea ce privește observațiile primite în legătură cu o eventuală procedură de licitație, Comisia reamintește obligația autorităților croate de a respecta, în timp util, toate normele relevante din legislația Uniunii în această privință, inclusiv articolul 11 din directivă.
(30)
Prezenta decizie se aplică fără a aduce atingere articolul 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care interzice folosirea în mod abuziv de către una sau mai multe întreprinderi a unei poziții dominante deținute pe piața internă sau pe o parte substanțială a acesteia, ca fiind incompatibilă cu piața internă, în măsura în care poate afecta comerțul dintre statele membre.
5. CONCLUZIE
(31)
Prin urmare, ținând seama de rezultatul examinării efectuate de Comisie și după consultarea Republicii Croația, decizia de derogare luată de acest stat membru în temeiul articolului 9 alineatul (1) literele (b) și (d) din directivă cu privire la Aeroportul Internațional din Zagreb, care a fost notificată Comisiei la 1 septembrie 2014 și la 17 decembrie 2014, ar trebui să fie aprobată.
(32)
Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului consultativ menționat la articolul 10 din directivă,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Se aprobă decizia de derogare adoptată de Republica Croația în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) literele (b) și (d) din Directiva 96/67/CE cu privire la Aeroportul Internațional din Zagreb, care a fost notificată Comisiei la 1 septembrie 2014 și la 17 decembrie 2014.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează Republicii Croația.
Adoptată la Bruxelles, 11 martie 2015.