NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 39/2013
ze dne 21. ledna 2013,
kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU, pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, na něž se nevztahují mezinárodní jednání nebo dohody
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) je třeba přijmout opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností, s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), jakož i s ohledem na každé doporučení regionálních poradních sborů.
(2)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(3)
Celkové přípustné odlovy (TAC) by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v průběhu konzultací se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních dotčených regionálních poradních sborů.
(4)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC pro populace štikozubce obecného, humra severského, jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu, sledě obecného v oblasti západně od Skotska a tresky obecné v Kattegatu i v oblasti západně od Skotska a v Irském moři stanoveny v souladu s pravidly obsaženými v nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova (2), nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu (3), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (4), a nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (5) („plán pro tresku obecnou“). Pokud však jde o populace štikozubce severního (nařízení(ES) č. 811/2004 (6)) a jazyka obecného v Biskajském zálivu (nařízení (ES) č. 388/2006 (7)), minimálních cílů příslušných plánů obnovy a řízení již bylo dosaženo, a proto je vhodné řídit se poskytnutým vědeckým doporučením, aby TAC dosáhly úrovní maximálního udržitelného výnosu nebo aby se případně na těchto úrovních udržely.
(5)
U populací, pro něž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, které by umožnily odhad jejich velikosti, by opatření pro řízení a úrovně TAC měla vycházet z přístupu předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu ve smyslu čl. 3 písm. i) nařízení (ES) č. 2371/2002, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a aspekty týkající se smíšeného rybolovu.
(6)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (8), je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(7)
V případech, kdy se TAC určité populace přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné tento členský stát v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit, aby určil úroveň tohoto odlovu. Je třeba přijmout opatření k zajištění toho, aby při stanovení této úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky.
(8)
U některých TAC by členským státům mělo být umožněno přidělit dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu. Účelem těchto zkoušek je testování systému založeného na kvótách odlovu, to jest systému, kdy by se měly veškeré úlovky vykládat a započítávat do kvót, aby se zabránilo výmětům a plýtvání jinak využitelnými zdroji ryb, které tyto výměty představují. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím i pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci výběru jejich rybolovných činností, pokud jde o úlovky. V zájmu dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat namísto vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy by proto měly obsahovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV) napojených na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“). To by mělo umožnit podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Používání systémů CCTV je tedy v současnosti nezbytným předpokladem dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov. Takové systémy by měly být používány v souladu s požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (9).
(9)
Aby se zajistilo, že zkoušky řádně zdokumentovaného rybolovu umožní účinně posoudit potenciál systémů založených na kvótách odlovu kontrolovat u dotčených populací absolutní úmrtnost způsobenou rybolovem, je nezbytné, aby veškeré ryby ulovené v rámci těchto zkoušek, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce, byly započítány do celkové kvóty přidělené zúčastněnému plavidlu, a aby došlo k ukončení rybolovných činností, jakmile toto plavidlo celková práva plně vyčerpá. Je také vhodné umožnit převádění kvót mezi plavidly, jež se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, a plavidly, jež se těchto zkoušek neúčastní, pokud lze prokázat, že se nezvyšují výměty plavidel, jež se zkoušek neúčastní.
(10)
V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (10), je nezbytné stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2013.
(11)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(12)
Vzhledem k tomu, že čtyři oblasti TAC pro severní populaci štikozubce obecného odpovídají stejné biologické populaci, je vhodné, má-li být zajištěno plné využití rybolovných práv, umožnit členským státům, které se na tomto rybolovu podílejí, zavedení flexibilních opatření mezi TAC pro oblast IIIa, vody EU subdivizí 22-32 a TAC pro vody EU oblastí IIa a IV.
(13)
Při využívání rybolovných práv by měla být v plném rozsahu dodržována příslušná ustanovení práva Unie.
(14)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům EU, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (11), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tedy nezbytné uvést kódy, které mají členské státy používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací ryb, na něž se vztahuje toto nařízení.
(15)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o udělování povolení jednotlivým členským státům řídit přidělování intenzity rybolovu na základě systému založeného na kilowattdnech, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci.
(16)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přidělení dodatečných dní na moři za trvalé ukončení rybolovných činností a na posílení přítomnosti vědeckých pozorovatelů a pokud jde o stanovení tabulkových formátů pro shromažďování a přenos informací týkajících se převodu dní na moři mezi rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou jednoho členského státu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (12).
(17)
Aby se předešlo přerušení rybářských činností a zajistila obživa rybářů Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2013, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít ode dne 1. února 2013. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví rybolovná práva, kterými disponují plavidla EU, pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, na něž se nevztahují mezinárodní jednání nebo dohody.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu v roce 2013;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2013 do 31. ledna 2014.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na plavidla EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
c)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
d)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii nebo členskému státu;
e)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
f)
„velikostí ok“ velikost ok rybářských sítí určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (13);
g)
„rejstříkem rybářského loďstva EU“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002;
h)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009;
i)
„analytickým posouzením“ kvantitativní posouzení vývojových tendencí dané populace ryb, které se zakládá na údajích o biologii a využívání této populace, jež mají podle vědeckého přezkumu dostatečnou kvalitu, aby z nich vycházela vědecká doporučení o možnostech budoucích úlovků.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
„oblastmi ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) se rozumí zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (14);
b)
„Skagerrakem“ se rozumí zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ se rozumí zeměpisná oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„funkční jednotkou 16 podoblasti ICES VII“ se rozumí zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
53° 30′ s. š., 15° 00′ z. d.;
53° 30′ s. š., 11° 00′ z. d.;
51° 30′ s. š., 11° 00′ z. d.;
51° 30′ s. š., 13° 00′ z. d.;
51° 00′ s. š., 13° 00′ z. d.;
51° 00′ s. š., 15° 00′ z. d.;
53° 30′ s. š., 15° 00′ z. d.;
e)
„Cádizským zálivem“ se rozumí zeměpisná oblast divize ICES IXa východně od 7o 23′ 48″ z. d.;
f)
„oblastmi CECAF“ (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) se rozumí zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení (ES) č. 216/2009 (15).
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA
Článek 5
TAC a jejich rozdělení
TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
Článek 6
TAC, které určí členské státy
1. TAC pro některé populace ryb určí dotčený členský stát. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. TAC, které určí členský stát:
a)
musí být v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména s pravidlem udržitelného využívání populací, a
b)
musí vést:
i)
s největší pravděpodobností k využívání populací v souladu s maximálním udržitelným výnosem od roku 2015, jsou-li k dispozici analytická posouzení,
ii)
k využívání populací v souladu s přístupem předběžné opatrnosti, nejsou-li analytická posouzení k dispozici nebo jsou-li neúplná.
3. Do 15. března 2013 předloží každý dotčený členský stát Komisi tyto informace:
a)
přijaté TAC;
b)
údaje shromážděné a posouzené dotčeným členským státem, z nichž přijaté TAC vycházejí;
c)
údaje o tom, jakým způsobem jsou přijaté TAC v souladu s odstavcem 2.
Článek 7
Přidělení dodatečných kvót plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu
1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlajkou účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 nepřekročí celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené tomuto členskému státu.
3. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 musí splňovat tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) napojené na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“) pro záznam veškerých rybolovných a zpracovatelských činností na palubě;
b)
dodatečné kvóty přidělené určitému plavidlu, jež se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, nepřekračují žádný z těchto limitů:
i)
75 % výmětů populace, které podle odhadu příslušného členského státu provádí typ plavidla, k němuž náleží plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta;
ii)
30 % individuální kvóty plavidla před započetím účasti na zkouškách;
c)
veškeré úlovky plavidla z populace, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce určené v příloze XII nařízení (ES) č. 850/98, se započítají do individuální kvóty plavidla stanovené po přidělení jakékoli dodatečné kvóty podle tohoto článku;
d)
jakmile plavidlo plně využilo individuální kvótu pro kteroukoli populaci, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, musí v příslušné oblasti TAC ukončit veškerou rybolovnou činnost;
e)
u populací, pro něž lze použít tento článek, mohou členské státy povolit převody individuálních kvót či jejich částí z plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, na plavidla, jež se těchto zkoušek účastní, za předpokladu, že lze prokázat, že se výměty plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, nezvyšují.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. b) bodu i) může členský stát výjimečně přidělit plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou dodatečnou kvótu překračující 75 % výmětů populace odhadovaných u typu plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta, za těchto podmínek:
a)
míra výmětů populace odhadovaná pro příslušný typ plavidla je nižší než 10 %;
b)
zahrnutí tohoto typu plavidla je významné pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely;
c)
nedojde k překročení celkového limitu 75 % odhadovaných výmětů populace prováděných všemi plavidly, jež se účastní zkoušek.
5. Pokud záznamy získané v souladu s odst. 3 písm. a) zahrnují zpracování osobních údajů ve smyslu směrnice 95/46/ES, použije se na zpracování těchto údajů uvedená směrnice.
6. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 3, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2013 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
7. Členské státy předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót podle odstavců 1 až 6 tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou a účastnících se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, typ a specifikace lovných zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek;
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené v roce 2012 plavidly, které se účastní zkoušek.
8. Komise může požádat kterýkoli členský stát, který tento článek použije, aby předložil své posouzení výmětů prováděných různými typy plavidel k přezkumu vědeckému poradnímu orgánu, aby bylo možné sledovat provádění požadavku stanoveného v odst. 3 písm. b) bodu i). Jestliže není k dispozici posouzení, které takové výměty potvrzuje, přijme dotčený členský stát veškerá vhodná opatření, aby zajistil splnění tohoto požadavku, a informuje o tom Komisi.
Článek 8
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která není dosud vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 9
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2013 do 31. ledna 2014 se omezení intenzity rybolovu stanovená:
a)
v příloze IIA uplatňují na řízení populací tresky obecné v Kattegatu, v divizích ICES VIIa a VIa a ve vodách EU divize ICES Vb;
b)
v příloze IIB uplatňují na obnovu populací štikozubce novozélandského a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
v příloze IIC uplatňují na řízení populace jazyka obecného v divizi ICES VIIe.
Článek 10
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008 (16);
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení stanoveno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 11
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. května 2013 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: tresku obecnou, pakambaly, ďasovité, tresku jednoskvrnnou, tresku bezvousou, štikozubce obecného, humra severského, platýse evropského, tresku sajdu, tresku tmavou, rejnokovité, jazyka obecného a ostrouna obecného.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39 600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38 800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 se plavidlům, která mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 12
Zákazy
1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat ryby těchto druhů:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách;
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li stanoveno jinak v příloze I části B;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
d)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve všech vodách.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Článek 13
Přenos dat
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
HLAVA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 14
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený nařízením (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 15
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Článek 9 se však použije ode dne 1. února 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2013.
REGULAMENTUL (UE) NR. 39/2013 AL CONSILIULUI
din 21 ianuarie 2013
de stabilire, pentru 2013, a posibilităților de pescuit disponibile pentru navele din UE în privința anumitor stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care nu fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1) impune stabilirea de măsuri aplicabile accesului la ape și la resurse și exercitarea durabilă a activităților de pescuit, ținând seama de avizele științifice, tehnice și economice disponibile și, în special, de rapoartele întocmite de Consiliul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), precum și ținând seama de recomandările primite din partea consiliilor consultative regionale.
(2)
Consiliului îi revine obligația să adopte măsuri privind stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit, inclusiv anumite condiții legate funcțional de acestea, după caz. Posibilitățile de pescuit ar trebui distribuite între statele membre într-un mod care să asigure fiecărui stat membru o anumită stabilitate în activitățile de pescuit pentru fiecare stoc de pește sau pescuitși ținând cont în mod adecvat de obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 2371/2002.
(3)
Capturile totale admisibile (TAC-urile) ar trebui stabilite pe baza avizelor științifice disponibile, ținând seama de aspectele biologice și socioeconomice și asigurând totodată un tratament echitabil al sectoarelor de pescuit, precum și pe baza opiniilor exprimate în cadrul consultărilor cu părțile interesate, în special la reuniunile la care au participat consiliile consultative regionale interesate.
(4)
Pentru stocurile care fac obiectul unor planuri multianuale, TAC-urile ar trebui stabilite în conformitate cu regulile prevăzute în planurile respective. Prin urmare, TAC-urile pentru stocurile de merluciu, de langustină, de limbă-de-mare din vestul Canalului Mânecii, pentru stocurile de hering din vestul Scoției și de cod din Kattegat, din apele din vestul Scoției și din Marea Irlandei ar trebui stabilite în conformitate cu normele prevăzute în: Regulamentul (CE) nr. 2166/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 de stabilire a unor măsuri pentru redresarea stocurilor de Urophycis floridana și de langustină în Marea Cantabrică și vestul Peninsulei Iberice (2); Regulamentul (CE) nr. 509/2007 al Consiliului din 7 mai 2007 de stabilire a unui plan multianual de exploatare durabilă a rezervelor de limbă-de-mare în Canalul de Vest (3); Regulamentul (CE) nr. 1300/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de hering prezente în vestul Scoției și pentru unitățile piscicole care exploatează aceste stocuri (4); și Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (5) („planul pentru cod”). În ceea ce privește însă stocurile de merluciu din regiunile nordice [Regulamentul (CE) nr. 811/2004 (6)] și de limbă-de-mare din golful Biscaya [Regulamentul (CE) nr. 388/2006 (7)], obiectivele minime prevăzute în planurile de gestionare și de refacere relevante au fost realizate și, prin urmare, este adecvat să se urmeze avizul științific furnizat pentru a atinge TAC-urile sau a le menține la producția maximă durabilă, după caz.
(5)
Pentru stocurile pentru care nu există suficiente date sau atunci când acestea nu sunt fiabile în scopul de a furniza estimări de mărime, măsurile de gestionare și nivelurile TAC ar trebui să urmeze abordarea precaută a gestionării zonelor piscicole, așa cum este definită la articolul 3 litera (i) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, luând totodată în considerare factorii specifici fiecărui stoc, inclusiv, în special, informațiile disponibile privind tendințele stocurilor și considerațiile legate de activitățile de pescuit mixt.
(6)
În conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit (8), ar trebui identificate stocurile care fac obiectul diverselor măsuri prevăzute de acest regulament.
(7)
Atunci când o TAC pentru un stoc este alocată unui singur stat membru, respectivului stat membru trebuie să i se atribuie competențe, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din tratat, pentru a stabili nivelul acestei TAC. Ar trebui să se adopte dispoziții prin care să se garanteze că, atunci când stabilește nivelul unei astfel de TAC, statul membru respectiv acționează în deplină conformitate cu principiile și normele politicii comune în domeniul pescuitului.
(8)
Anumite TAC-uri ar trebui să permită statelor membre să acorde alocări suplimentare pentru navele care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin. Scopul acestor studii este să testeze un sistem de cote de capturi, și anume un sistem în care toate capturile ar trebui să fie debarcate și scăzute din cote pentru a se evita aruncarea capturilor înapoi în mare și irosirea unor resurse de pește altfel utilizabile pe care aceste capturi le implică. Aruncările necontrolate în mare ale capturilor de pești reprezintă o amenințare la adresa sustenabilității pe termen lung a peștilor ca bun public și, prin urmare, la adresa obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului. Spre deosebire de aceasta, sistemele de cote de capturi oferă inerent pescarilor un stimulent pentru optimizarea selectivității capturilor în cadrul activităților lor. Pentru a obține o gestionare rațională a capturilor aruncate în mare, un pescuit documentat pe deplin ar trebui să acopere toate activitățile desfășurate pe mare, nu doar debarcările în port. Prin urmare, condițiile pentru ca statele membre să poată acorda astfel de alocări suplimentare ar trebui să includă obligația de a asigura utilizarea de camere de televiziune cu circuit închis (CCTV) legate la un sistem de senzori (denumite în continuare împreună „sistemul CCTV”). Acesta ar trebui să permită înregistrarea în detaliu a tuturor părților de capturi păstrate și aruncate. Un sistem bazat pe observatori umani care acționează în timp real la bord ar fi mai puțin eficient, mai costisitor și mai puțin fiabil. Prin urmare, utilizarea de sisteme CCTV este în acest moment o condiție prealabilă pentru realizarea schemelor de reducere a volumului capturilor aruncate în mare, cum este pescuitul documentat pe deplin. La utilizarea unui astfel de sistem ar trebui respectate cerințele Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (9).
(9)
Pentru a garanta că studiile privind pescuitul documentat pe deplin pot evalua cu eficacitate potențialul sistemelor de cote de capturi de a controla mortalitatea prin pescuit absolută a stocurilor în cauză, este necesar ca toți peștii capturați în cadrul acestor studii, inclusiv cei care se află sub dimensiunea minimă de debarcare, să se scadă din cantitatea totală alocată ce îi revine navei participante și ca operațiunile de pescuit să înceteze atunci când această cantitate totală alocată a fost atinsă de către navă. De asemenea, este oportun să se permită transferurile de alocări între navele care participă la studiile privind pescuitul documentat pe deplin și navele neparticipante, cu condiția să se poată demonstra că nu cresc capturile aruncate înapoi în mare de către navele neparticipante.
(10)
Este necesar să se stabilească plafoanele pentru 2013 ale efortului de pescuit în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 2166/2005, cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 509/2007, cu articolele 11 și 12 din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008, ținându-se seama în același timp de Regulamentul (CE) nr. 754/2009 al Consiliului din 27 iulie 2009 de excludere a anumitor grupuri de nave din regimul efortului de pescuit prevăzut la capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 (10).
(11)
Pentru anumite specii, cum ar fi anumite specii de rechini, chiar și o activitate de pescuit limitată ar putea crea un risc grav pentru conservarea acestora. Prin urmare, posibilitățile de pescuit pentru astfel de specii ar trebui să fie restricționate complet printr-o interdicție generală de pescuit pentru speciile respective.
(12)
Întrucât cele patru zone TAC pentru stocul de merluciu din zonele nordice corespund aceluiași stoc biologic, pentru a se garanta utilizarea deplină a oportunităților de pescuit, este oportun să se permită aplicarea unui aranjament flexibil între statele membre implicate în aceste activități de pescuit privind TAC pentru IIIa, apele UE din subdiviziunile 22-32 și TAC pentru apele UE din IIa și IV.
(13)
Posibilitățile de pescuit ar trebui utilizate în deplină conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii.
(14)
Utilizarea posibilităților de pescuit disponibile pentru navele din UE, prevăzute în prezentul regulament, se face în condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (11), în special la articolele 33 și 34 din respectivul regulament referitoare la înregistrarea capturilor și a efortului de pescuit și la transmiterea datelor privind epuizarea posibilităților de pescuit. Prin urmare, este necesar să se precizeze codurile care trebuie utilizate de statele membre atunci când transmit Comisiei date cu privire la debarcarea stocurilor care fac obiectul prezentului regulament.
(15)
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare privind autorizarea unui stat membru să beneficieze de sistemul de gestionare a alocării sale de eforturi de pescuit în conformitate cu un sistem bazat pe kilowați-zile, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei.
(16)
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește acordarea de zile suplimentare pe mare pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit și pentru sporirea prezenței observatorilor științifici, precum și în ceea ce privește stabilirea formatelor foilor de calcul pentru culegerea și transmiterea informațiilor privind transferul de zile pe mare între navele de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (12).
(17)
Pentru a evita întreruperea activităților de pescuit și pentru a asigura pescarilor din Uniune mijloacele de subzistență, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2013, cu excepția dispozițiilor referitoare la limitele efortului de pescuit, care ar trebui să se aplice de la 1 februarie 2013. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
TITLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
(1) Prezentul regulament stabilește posibilitățile de pescuit disponibile pentru navele din UE în privința anumitor stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care nu fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale.
(2) Posibilitățile de pescuit menționate la alineatul (1) includ:
(a)
limite de captură pentru anul 2013;
(b)
limite pentru efortul de pescuit pentru perioada 1 februarie 2013- 31 ianuarie 2014.
Articolul 2
Domeniu de aplicare
Prezentul regulament se aplică navelor din UE.
Articolul 3
Definiții
În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții:
(a)
„navă din UE” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înmatriculată în Uniune;
(b)
„ape UE” înseamnă apele aflate sub suveranitatea sau sub jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor adiacente țărilor și teritoriilor de peste mări menționate în anexa II la tratat;
(c)
„captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea din fiecare stoc de pește care poate fi pescuită și debarcată în fiecare an;
(d)
„cotă” înseamnă o proporție din TAC alocată Uniunii sau unui stat membru;
(e)
„ape internaționale” înseamnă apele care se găsesc în afara suveranității sau jurisdicției vreunui stat;
(f)
„dimensiunea ochiului de plasă” înseamnă dimensiunea ochiului plaselor de pescuit determinată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 517/2008 (13);
(g)
„registrul flotei de pescuit al UE” înseamnă registrul creat de Comisie în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002;
(h)
„jurnal de pescuit” înseamnă jurnalul menționat la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;
(i)
„evaluare analitică” înseamnă o evaluare cantitativă a tendințelor unui anumit stoc bazată pe date privind biologia și exploatarea stocului și despre care s-a stabilit, printr-o analiză științifică, că are o calitate suficientă pentru a servi drept bază pentru avize științifice privind opțiunile viitoare în materie de capturi.
Articolul 4
Zone de pescuit
În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții ale zonelor:
(a)
(a) zonele ICES (Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime) sunt zonele geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 218/2009 (14);
(b)
„Skagerrak” înseamnă zona geografică delimitată la vest de o linie trasată de la farul Hanstholm la farul Lindesnes și la sud de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la cel mai apropiat punct de pe coasta suedeză;
(c)
„Kattegat” înseamnă zona geografică delimitată la nord de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la punctul cel mai apropiat pe coasta suedeză și la sud de o linie trasată de la Hasenøre la Gnibens Spids, de la Korshage la Spodsbjerg și de la Gilbjerg Hoved la Kullen;
(d)
„unitatea funcțională 16 din subzona ICES VII” înseamnă zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții:
53° 30′ N 15° 00′ W,
53° 30′ N 11° 00′ W,
51° 30′ N 11° 00′ W,
51° 30′ N 13° 00′ W,
51° 00′ N 13° 00′ W,
51° 00′ N 15° 00′ W,
53° 30′ N 15° 00′ W;
(e)
„Golful Cádiz” înseamnă zona geografică a diviziunii ICES IXa la est de longitudinea 7° 23′ 48″ V;
(f)
zonele CECAF (Comitetul pentru pescuit în zona central-estică a Atlanticului) sunt zonele geografice precizate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 216/2009 (15).
TITLUL II
POSIBILITĂȚI DE PESCUIT
Articolul 5
TAC-uri și alocări
TAC-urile pentru navele din UE în apele UE sau în anumite ape din afara UE, precum și alocarea acestor TAC-uri între statele membre și, după caz, condițiile legate funcțional de acestea sunt stabilite în anexa I.
Articolul 6
TAC-urile care trebuie să fie determinate de către statele membre
(1) TAC-urile pentru anumite stocuri de pește se determină de statul membru în cauză. Aceste stocuri sunt identificate în anexa I.
(2) TAC-urile care urmează să fie determinate de un stat membru:
(a)
respectă principiile și normele politicii comune în domeniul pescuitului, în special principiul exploatării durabile a stocului; și
(b)
conduc la:
(i)
dacă sunt disponibile evaluări analitice, exploatarea stocului în conformitate cu producția maximă durabilă începând cu 2015, în modul cel mai probabil cu putință;
(ii)
dacă nu sunt disponibile evaluări analitice sau dacă acestea sunt incomplete, exploatarea stocului în conformitate cu abordarea precaută a gestionării zonelor piscicole.
(3) Până la 15 martie 2013, fiecare stat membru vizat transmite Comisiei următoarele informații:
(a)
TAC-urile adoptate;
(b)
datele colectate și evaluate de statul membru respectiv pe care se fundamentează TAC-urile adoptate;
(c)
detalii privind conformitatea TAC-urilor adoptate cu alineatul (2).
Articolul 7
Alocări suplimentare pentru navele care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin
(1) Pentru anumite stocuri, statele membre pot acorda o alocare suplimentară pentru navele care arborează pavilionul lor care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin. Aceste stocuri sunt identificate în anexa I.
(2) Alocarea suplimentară menționată la alineatul (1) nu poate depăși limita totală stabilită în anexa I ca procentaj din cota alocată statului membru respectiv.
(3) Alocarea suplimentară menționată la alineatul (1) respectă următoarele condiții:
(a)
nava trebuie să utilizeze camere de televiziune cu circuit închis (CCTV) legate la un sistem de senzori (denumite în continuare împreună „sistemul CCTV”) pentru a înregistra toate activitățile de pescuit și prelucrare de la bordul navei;
(b)
alocarea suplimentară acordată unei anumite nave care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin nu trebuie să depășească următoarele limite:
(i)
75 % din capturile aruncate înapoi în mare din stoc, efectuate de tipul de navă din care face parte nava individuală care a beneficiat de alocarea suplimentară, conform estimărilor statului membru în cauză;
(ii)
30 % din alocarea individuală a navei înainte de participarea la studii.
(c)
toate capturile navei respective din stocul care face obiectul alocării suplimentare, inclusiv capturile de pește care se află sub dimensiunea minimă de debarcare, potrivit definiției din anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 850/98, se scad din alocarea individuală a navei care rezultă din toate alocările suplimentare acordate în temeiul acestui articol;
(d)
după ce nava utilizează integral alocarea individuală pentru un stoc care face obiectul alocării suplimentare, nava în cauză trebuie să înceteze orice activitate de pescuit în zona în care se aplică respectiva TAC;
(e)
în ceea ce privește stocurile pentru care poate fi utilizat prezentul articol, statele membre pot permite transferuri din alocarea individuală sau dintr-o parte a acesteia, de la navele care nu participă la studiile privind pescuitul documentat pe deplin către navele care participă la aceste studii, numai în măsura în care se poate demonstra că nu crește volumul capturilor aruncate înapoi în mare de către navele neparticipante.
(4) Fără a aduce atingere alineatului (3) litera (b) punctul (i), un stat membru poate acorda, în mod excepțional, unei nave care arborează pavilionul său o alocare suplimentară care depășește 75 % din capturile estimate aruncate înapoi în mare din stoc de către tipul de navă din care face parte nava individuală care a beneficiat de alocarea suplimentară, cu condiția ca:
(a)
rata capturilor aruncate înapoi în mare, estimată pentru tipul de navă respectiv, să fie mai mică de 10 %;
(b)
includerea tipului respectiv de navă să fie importantă pentru a evalua potențialul sistemului CCTV în scopuri de control;
(c)
să nu se depășească o limită totală de 75 % din capturile estimate aruncate în mare de către ansamblul navelor care participă la respectivele studii.
(5) În măsura în care înregistrările obținute în conformitate cu alineatul (3) litera (a) implică prelucrarea de date cu caracter personal în sensul Directivei 95/46/CE, directiva menționată se aplică prelucrării datelor respective.
(6) În cazul în care un stat membru constată că o navă care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin nu respectă condițiile prevăzute la alineatul (3), statul membru în cauză retrage imediat alocarea suplimentară acordată navei respective și o exclude de la participarea la aceste studii pentru restul anului 2013.
(7) Înainte de a acorda alocarea suplimentară menționată la alineatele (1)-(6), statul membră transmite Comisiei următoarele informații:
(a)
lista navelor care arborează pavilionul său care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin;
(b)
specificațiile echipamentului electronic de monitorizare la distanță instalat la bordul navelor respective;
(c)
capacitatea, tipul și specificațiile echipamentelor utilizate de navele respective;
(d)
capturile aruncare înapoi mare estimate pentru fiecare tip de navă care participă la studii;
(e)
cantitatea capturilor din stocul care face obiectul TAC-urilor relevante realizate în 2012 de navele care participă la studii.
(8) Comisia poate solicita oricărui stat membru care recurge la prezentul articol să își prezinte evaluarea capturilor aruncate înapoi în mare pe tip de navă unui organism științific consultativ spre analizare, în scopul de a monitoriza punerea în aplicare a cerinței prevăzute la alineatul (3) litera (b) punctul (i). În absența unei evaluări care să confirme respectivele capturi aruncate înapoi în mare, statul membru în cauză ia toate măsurile necesare pentru a asigura conformitatea cu această cerință și informează Comisia cu privire la aceasta.
Articolul 8
Condiții pentru debarcarea capturilor și a capturilor accidentale
Peștii din stocurile pentru care sunt fixate TAC-uri sunt reținuți la bord sau debarcați numai în cazul în care:
(a)
capturile au fost efectuate de nave care arborează pavilionul unui stat membru care are o cotă, iar această cotă nu este epuizată; sau
(b)
capturile constau într-o fracțiune a unei cote a UE care nu a fost alocată în cote statelor membre, iar această cotă a UE nu a fost epuizată.
Articolul 9
Limite ale efortului de pescuit
De la 1 februarie 2013 la 31 ianuarie 2014, măsurile privind efortul de pescuit prevăzute în:
(a)
anexa IIA se aplică pentru gestionarea stocurilor de cod din Kattegat, din diviziunile ICES VIIa și VIa și din apele UE din diviziunea ICES Vb;
(b)
anexa IIB se aplică pentru refacerea stocurilor de merluciu și de langustină din diviziunile ICES VIIIc și IXa, cu excepția Golfului Cadiz;
(c)
anexa IIC se aplică pentru gestionarea stocurilor de limbă-de-mare din diviziunea ICES VIIe.
Articolul 10
Dispoziții speciale privind alocarea posibilităților de pescuit
(1) Alocarea posibilităților de pescuit între statele membre conform prezentului regulament nu aduce atingere:
(a)
schimburilor efectuate în temeiul articolului 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002;
(b)
realocărilor efectuate în temeiul articolului 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 sau în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 (16);
(c)
debarcărilor suplimentare permise în temeiul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96;
(d)
cantităților reținute în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96;
(e)
deducerilor efectuate în temeiul articolelor 37, 105, 106 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
(2) Cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrare în anexa I la prezentul regulament, articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri de precauție, iar articolul 3 alineatele (2) și (3) și articolul 4 din regulamentul respectiv se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri analitice.
Articolul 11
Perioadele de interzicere a pescuitului
(1) Se interzice pescuitul sau reținerea la bord a oricăreia dintre următoarele specii din Porcupine Bank în perioada 1 mai - 31 mai 2013: cod, cardine, pește-pescar, eglefin, merlan, merluciu, langustină, cambulă de Baltica, polac, cod saithe, raiforme, limbă-de-mare comună și câine-de-mare (cu spini).
(2) În sensul prezentului articol, Porcupine Bank cuprinde zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții:
Punct
Latitudine
Longitudine
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
(3) Prin derogare de la alineatul (1), tranzitul prin zona Porcupine Bank, transportând la bord speciile menționate la alineatul respectiv, este permis în conformitate cu articolul 50 alineatele (3), (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
Articolul 12
Interdicții
(1) Se interzice navelor din UE să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze sau să debarce următoarele specii:
(a)
rechinul pelerin (Cetorhinus maximus) și rechinul alb (Carcharodon carcharias) în toate apele;
(b)
rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în toate apele, cu excepția cazurilor în care există alte prevederi în anexa I, partea B;
(c)
rechinul călugăr (Squatina squatina) în apele UE;
(d)
vulpea neagră (Dipturus batis) în apele UE din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X;
(e)
pisica-de-mare marmorată (Raja undulata) și vulpea-de-mare albă (Rostroraja alba) în apele UE din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X;
(f)
Rhinobatidae în apele UE din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII.
(g)
diavolul de mare (Manta birostris) în toate apele.
(2) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) nu sunt vătămate. Acestea sunt eliberate imediat.
Articolul 13
Transmiterea datelor
Atunci când, în conformitate cu articolele 33 și 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre transmit Comisiei date privind debarcările de stocuri capturate, acestea utilizează codurile stocurilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament.
TITLUL III
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 14
Procedura comitetului
(1) Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) Atunci se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 15
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 ianuarie 2013.
Cu toate acestea, articolul 9 se aplică de la 1 februarie 2013.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 21 ianuarie 2013.