ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/529
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se mění rozhodnutí ECB/2004/3 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropské centrální banky (ECB/2015/1)
Rada guvernérů Evropské centrální banky,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 12.3 tohoto statutu,
s ohledem na rozhodnutí ECB/2004/2 ze dne 19. února 2004, kterým se přijímá jednací řád Evropské centrální banky (1), a zejména na článek 23 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 127 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Rada nařízení (EU) č. 1024/2013 (2), které svěřuje Evropské centrální bance (ECB) zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi, s cílem přispět k bezpečnosti a odolnosti úvěrových institucí a stabilitě finančního systému v rámci Unie a každého členského státu s plným ohledem na jednotu a integritu vnitřního trhu a řádnou péči o tuto jednotu a integritu. Tyto zvláštní úkoly přistupují k úkolu Evropského systému centrálních bank (ESCB), danému čl. 127 odst. 5 Smlouvy, přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému.
(2)
Rozhodnutí ECB/2004/3 (3) bylo pozměněno rozhodnutím ECB/2011/6 (4) s cílem zajistit ochranu veřejného zájmu, co se týče stability finančního systému v Unii a v členských státech, pokud jde o žádosti o přístup k dokumentům vypracovaným nebo uchovávaných ECB, které se týkají jejích činností, politik nebo rozhodnutí v oblasti finanční stability, včetně dokumentů týkajících se poskytování podpory ze strany ECB Evropské radě pro systémová rizika.
(3)
Při plnění zvláštních úkolů uvedených v prvním bodě odůvodnění bude ECB také vypracovávat a uchovávat dokumenty týkající se obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi. Takové dokumenty budou považovány za dokumenty ECB ve smyslu rozhodnutí ECB/2004/3.
(4)
Je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o politiku Unie či členských států v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi v souvislosti s žádostmi veřejnosti o přístup k dokumentům ECB. Také je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o účel dohledových kontrol.
(5)
V souladu s čl. 23.1 jednacího řádu Evropské centrální banky, přijatého rozhodnutím ECB/2004/2, jsou jednání rozhodovacích orgánů ECB a všech výborů či skupin jimi zřízených, jakož i jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur důvěrná, pokud Rada guvernérů nezmocní prezidenta ECB, aby výsledky jejich jednání zveřejnil. Před tím, než učiní takové rozhodnutí ohledně jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur, konzultuje prezident předsedu Rady dohledu.
(6)
Příslušné unijní právo, zejména nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady č. 575/2013 (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6), se vztahuje jak na zveřejňování, tak na důvěrnost informací uchovávaných příslušnými orgány při výkonu obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi.
(7)
Vývoj ekonomik členských států a finančních trhů a jeho dopad na provádění měnové politiky ECB a/nebo na stabilitu finančního systému v Unii nebo v členských státech zvýšil potřebu vzájemné součinnosti mezi ECB a orgány členských států a mezi ECB a Evropskými a mezinárodními institucemi či orgány. Ukázalo se, že je zcela zásadní, aby ECB mohla Evropským orgánům i orgánům členských států předávat relevantní a objektivní informace, a tak co nejefektivněji sloužila veřejnému zájmu při plnění svého mandátu. To by znamenalo, že musí být umožněna také účinná neformální a důvěrná komunikace, která by neměla být narušena možností jejího zveřejnění.
(8)
Konkrétně je ECB povinna postupovat v součinnosti s vnitrostátními orgány a subjekty, orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie, s příslušnými mezinárodními organizacemi, jakož i s příslušnými orgány dohledu a správními orgány třetích zemí ve vztahu k: a) úkolu ESCB podporovat obecné hospodářské politiky Unie podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy; b) úkolu ESCB přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy; a c) úkolům, které jsou ECB svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013. Podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 mají ECB i příslušné vnitrostátní orgány konkrétně povinnost v dobré víře spolupracovat a povinnost vyměňovat si informace. ECB spolupracuje také na mezinárodní úrovni, pokud jde o úkoly ESCB. Pro účinnou spolupráci ECB je nezbytné vytvořit a zachovat prostor ke svobodné a konstruktivní výměně názorů a informací mezi výše zmíněnými orgány, institucemi a jinými subjekty. Na tomto základě by ECB měla být oprávněna chránit dokumenty, které jsou vyměňovány v rámci její spolupráce s národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány, vnitrostátními pověřenými orgány a jinými příslušnými orgány a subjekty.
(9)
Kromě toho je při plnění úkolu ESCB podporovat plynulé fungování platebních systémů důležité chránit ty dokumenty, jejichž zveřejnění by vedlo k porušení veřejného zájmu, pokud jde o spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.
(10)
Rozhodnutí ECB/2004/3 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změny
Rozhodnutí ECB/2004/3 se mění takto:
1.
V článku 3 se doplňují tyto nové definice:
„c)
‚vnitrostátní příslušný orgán‘ a ‚vnitrostátní pověřený orgán‘ mají význam uvedený v nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (7);
d)
„jinými příslušnými orgány a subjekty“ rozumí příslušné vnitrostátní orgány a subjekty, orgány, instituce nebo jiné subjekty Unie, příslušné mezinárodní organizace, příslušné orgány dohledu a správní orgány třetích zemí.
;
2.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se první odrážka nahrazuje tímto:
-
„důvěrnost zasedání rozhodovacích orgánů ECB, Rady dohledu či jiných orgánů zřízených podle nařízení Rady (EU) č. 1024/3013,“
;
3.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se doplňují tyto nové odrážky:
-
„politiku Unie nebo členských států, která se vztahuje k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými a jinými finančními institucemi,
-
účel dohledových kontrol,
-
spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.“
;
4.
Čl. 4 odst. 3 se nahrazuje tímto:
„3. Přístup k dokumentu, který ECB vypracovala nebo obdržela pro účely vnitřního použití v rámci jednání a předběžných konzultací uvnitř ECB nebo pro účely výměny názorů mezi ECB a národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány či vnitrostátními pověřenými orgány, se odepře i po přijetí rozhodnutí, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.
Přístup k dokumentům odrážejícím výměnu názorů mezi ECB a jinými příslušnými orgány a subjekty se odepře i po přijetí rozhodnutí, pokud by zpřístupnění takového dokumentu vážně ohrozilo účinnost plnění úkolů ECB, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.“
;
5.
V čl. 7 odst. 1 se odkaz na „generálního ředitele pro sekretariát a jazykové služby“ nahrazuje odkazem na „generálního ředitele pro sekretariát“.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. ledna 2015.
DECIZIA (UE) 2015/529 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE
din 21 ianuarie 2015
de modificare a Deciziei BCE/2004/3 privind accesul public la documentele Băncii Centrale Europene (BCE/2015/1)
CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,
având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 12.3,
având în vedere Decizia BCE/2004/2 din 19 februarie 2004 de adoptare a Regulamentului de procedură al Băncii Centrale Europene (1), în special articolul 23,
întrucât:
(1)
În temeiul articolului 127 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 (2) care conferă Băncii Centrale Europene (BCE) atribuții specifice privind politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit, pentru a contribui la siguranța și soliditatea instituțiilor de credit și la stabilitatea sistemului financiar din Uniune și din fiecare stat membru, ținând seama pe deplin și în mod corespunzător de unitatea și integritatea pieței interne. Aceste atribuții specifice se adaugă la misiunea Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC), prevăzută la articolul 127 alineatul (5) din Tratat, de a contribui la buna desfășurare a politicilor promovate de autoritățile competente în ceea ce privește supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și stabilitatea sistemului financiar.
(2)
Decizia BCE/2004/3 (3) a fost modificată prin Decizia BCE/2011/6 (4) pentru a se asigura protecția interesului public în ceea ce privește stabilitatea sistemului financiar din cadrul Uniunii și din statele membre cu privire la cererile de acces la documentele BCE referitoare la activitățile și politicile BCE sau la deciziile elaborate sau păstrate de BCE în domeniul stabilității financiare, inclusiv cele referitoare la acordarea de către BCE de sprijin Comitetului european pentru risc sistemic.
(3)
În îndeplinirea atribuțiilor specifice prevăzute la primul considerent, BCE va elabora sau păstra și documente referitoare la supravegherea prudențială a instituțiilor de credit. Astfel de documente se vor încadra în categoria documentelor BCE în sensul Deciziei BCE/2004/3.
(4)
Este necesară asigurarea protecției interesului public în ceea ce privește politica Uniunii sau a unui stat membru referitoare la supravegherea prudențială a instituțiilor de credit în contextul cererilor de acces public la documentele BCE. Este de asemenea necesară asigurarea protecției interesului public în ceea ce privește scopul inspecțiilor efectuate în scopuri de supraveghere.
(5)
În conformitate cu articolul 23.1 din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale, adoptat prin Decizia BCE/2004/2, lucrările organelor de decizie ale BCE sau ale oricărui comitet sau grup înființat de acestea, ale Consiliului de supraveghere, ale comitetului director al acestuia și ale oricăror substructuri ale acestuia de natură temporară sunt confidențiale, cu excepția cazului în care Consiliul guvernatorilor autorizează președintele să facă public rezultatul deliberărilor. Președintele îl consultă pe președintele Consiliului de supraveghere înainte de a lua orice astfel de decizie cu privire la lucrările Consiliului de supraveghere, ale comitetului director al acestuia și ale oricărei substructuri de natură temporară a acestuia.
(6)
Legislația Uniunii aplicabilă, în special Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6), este relevantă atât pentru divulgarea, cât și confidențialitatea informațiilor deținute de autoritățile competente în exercitarea supravegherii prudențiale a instituțiilor de credit.
(7)
Evoluțiile economiilor statelor membre și ale piețelor financiare și impactul acestora asupra desfășurării politice monetare a BCE, și/sau asupra stabilității sistemului financiar din Uniune sau dintr-un stat membru au sporit nevoia de interacțiune între BCE și autoritățile din statele membre și între BCE și instituțiile sau organismele europene și internaționale. S-a dovedit a fi de o importanță crucială posibilitatea BCE de a transmite, pentru îndeplinirea mandatului său, mesaje pertinente și directe autorităților europene și celor din statele membre pentru a servi cat mai eficient interesul public. Aceasta ar putea implica faptul că o comunicare informală și confidențială eficientă ar trebui să fie posibilă și să nu fie subminată de posibilitatea divulgării.
(8)
Mai exact, BCE trebuie să interacționeze cu autoritățile și organismele naționale, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii, organizații internaționale relevante, autorități de supraveghere și administrații din țări terțe, în legătură cu: (a) susținerea de către SEBC a politicilor economice generale ale Uniunii în temeiul articolului 127 alineatul (1) din Tratat; (b) contribuția SEBC la buna desfășurare a politicilor promovate de autoritățile competente în legătură cu supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și cu stabilitatea sistemului financiar, în temeiul articolului 127 alineatul (5) din Tratat; și (c) atribuțiile conferite BCE prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013. În special, conform articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, atât BCE, cât și autoritățile naționale competente au obligația de a coopera cu bună credință și obligația de a face schimb de informații. De asemenea, BCE cooperează la nivel internațional, atunci când este relevant pentru misiunile SEBC. Pentru ca BCE să poată coopera efectiv, este esențială asigurarea și menținerea „unui spațiu de gândire” pentru schimbul liber și constructiv de idei și informații între autoritățile, instituțiile și celelelate organisme sus-menționate. Pe această bază, BCE ar trebui să aibă dreptul să protejeze documentele transmise în contextul cooperării cu băncile centrale naționale, autoritățile naționale competente, autoritățile naționale desemnate și celelalte autorități și organisme desemnate.
(9)
În plus, în îndeplinirea misiunii SEBC de promovare a bunei funcționări a sistemelor de plăți, este important să se protejeze documentele a căror divulgare ar submina interesul public în ceea ce privește soliditatea și securitatea infrastructurilor piețelor financiare, mecanismelor de plată și furnizorilor de servicii de plată.
(10)
Prin urmare, Decizia BCE/2004/3 ar trebui modificată în mod corespunzător,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Modificări
Decizia BCE/2004/3 se modifică după cum urmează:
1.
La articolul 3, se adaugă următoarele definiții:
„(c)
«autoritate națională competentă» (ANC) și «autoritate națională desemnată» (AND) au sensul stabilit în Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului (7);
(d)
«alte autorități și organisme relevante» înseamnă autoritățile și organismele naționale, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii, organizațiile internaționale, autoritățile de supraveghere și administrațiile din țări terțe relevante.
2.
La articolul 4 alineatul (1) litera (a), prima liniuță se înlocuiește cu următorul text:
-
„confidențialitatea deliberărilor organelor de decizie ale BCE, ale Consiliului de supraveghere și ale altor organisme instituite în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1024/2013.”
3.
La articolul 4 alineatul (1) litera (a), se adaugă următoarele liniuțe:
-
„politica Uniunii sau a unui stat membru cu privire la supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a altor instituții financiare;
-
scopul inspecțiilor efectuate în scopuri de supraveghere;
-
soliditatea și securitatea infrastructurilor piețelor financiare, mecanismelor de plată sau ale furnizorilor de servicii de plată.”
4.
Articolul 4 alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
„(3) Accesul la un document redactat sau primit de BCE pentru uz intern ca parte a deliberărilor și consultărilor preliminare din cadrul BCE, sau pentru schimburile de opinii între BCE și BCN, ANC sau AND, este refuzat chiar după ce decizia a fost luată, cu excepția cazului în care un interes public superior justifică divulgarea.
Accesul la documente care reflectă schimbul de opinii între BCE și alte autorități și organisme relevante este refuzat chiar după ce decizia a fost luată, dacă divulgarea documentului ar submina în mod substanțial eficacitatea cu care BCE își îndeplinește atribuțiile, cu excepția cazului în care un interes public superior justifică divulgarea.”
5.
La articolul 7 alineatul (1), trimiterea la „directorul general al Direcției secretariat și servicii lingvistice” se înlocuiește cu „directorul general al Direcției secretariat”.
Articolul 2
Intrare în vigoare
Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Frankfurt pe Main, 21 ianuarie 2015.