NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 139/2014
ze dne 12. února 2014,
kterým se stanoví požadavky a správní postupy týkající se letišť podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1108/2009 (2), a zejména na čl. 8a odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 216/2008 je stanovit a udržovat vysokou a jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Evropě.
(2)
Provádění nařízení (ES) č. 216/2008 vyžaduje zavedení podrobných prováděcích pravidel, zejména pokud jde o regulaci bezpečnosti letišť, s cílem udržovat vysokou jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Unii při splnění cíle celkově zlepšit bezpečnost letišť.
(3)
Vyžaduje, aby Komise do 31. prosince 2013 přijala nezbytná prováděcí pravidla, kterými se stanoví podmínky pro infrastrukturu a bezpečný provoz letišť uvedené v čl. 8a odst. 5.
(4)
Prováděcí pravidla by s ohledem na zajištění hladkého přechodu a vysokého stupně bezpečnosti civilního letectví v Evropské unii měla odrážet současný stav techniky a osvědčené postupy v oblasti letišť, brát v úvahu použitelné standardy a doporučené postupy Mezinárodní organizace pro civilní letectví (dále jen „ICAO“), čímž se zohlední příslušné klasifikace ICAO v rámci celého systému pravidel, celosvětové zkušenosti s provozem letišť a vědecko-technický pokrok v oblasti letišť, být přiměřená velikosti, kategorii a složitosti letiště a povaze a objemu provozu na něm, zajišťovat nutnou flexibilitu pro přizpůsobené plnění požadavků a zohledňovat případy infrastruktury letišť, která byla vytvořena před datem vstupu v platnost tohoto nařízení v souladu s různými požadavky vnitrostátních právních předpisů členských států.
(5)
Je nezbytné poskytnout odvětví letišť a správním úřadům členských států dostatek času, aby se mohly přizpůsobit novému regulačnímu rámci, a ověřit, že nadále platí osvědčení vydaná před datem vstupu tohoto nařízení v platnost.
(6)
S cílem zajistit jednotné uplatňování společných požadavků je nezbytné, aby příslušné úřady, popřípadě agentura, při posuzování dodržování těchto požadavků uplatňovaly jednotné standardy; agentura by na podporu nezbytné jednotnosti předpisů měla vypracovat přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál. Společné požadavky by se měly vztahovat na shodné postupy příslušných úřadů v různých oblastech letecké dopravy. Neměly by však bránit použití mírně odlišných postupů, je-li to nezbytné nebo přínosné, například v případě samostatných subjektů dozoru nad letišti a leteckým provozem. Bezpečnostní cíl těchto požadavků by měl být i nadále nedotčen různými způsoby plnění technických požadavků.
(7)
Pokud jde o správu překážek v okolí letiště a další činnosti mimo hranice letiště, každý členský stát může jmenovat různé úřady a jiné subjekty odpovědné za sledování, posuzování a zmírňování rizik. Cílem tohoto nařízení není změnit stávající rozdělení úkolů v rámci členského státu. Avšak v každém členském státu by měla být zaručena plynulá návaznost kompetencí při zabezpečení okolí letišť a při sledování a zmírňování rizik vyplývajících z lidské činnosti. Proto by se mělo zajistit, aby úřady odpovědné za zabezpečení okolí letišť měly pro plnění svých povinností odpovídající pravomoci.
(8)
Na letištích by měly být poskytovány zvláštní služby uvedené v hlavě B přílohy IV (část ADR.OPS). V některých případech tyto služby neposkytuje přímo provozovatel letiště, ale jiná organizace nebo státní subjekt, nebo kombinace obou. V těchto případech by měl mít provozovatel letiště, jako subjekt odpovědný za provoz letiště, uzavřeny dohody a definovány způsoby kontaktu s těmito organizacemi nebo subjekty, aby bylo zajištěno poskytování služeb v souladu s požadavky uvedenými v příloze IV. Jsou-li takové dohody uzavřeny a způsoby kontaktu definovány, má se za to, že provozovatel letiště splnil svou povinnost a neměl by být považován za zodpovědného či právně odpovědného za nesplnění povinností ze strany jiného subjektu, který je součástí dohody, za předpokladu, že splnil veškeré použitelné požadavky a povinnosti stanovené v tomto nařízení týkající se jeho odpovědnosti podle dané dohody.
(9)
Nařízení (ES) č. 216/2008 se týká pouze osvědčení pro letiště, která mají vydat příslušné úřady s ohledem na bezpečnost. Proto aspekty stávajících vnitrostátních osvědčení pro letiště, které se netýkají bezpečnosti, zůstávají nedotčeny.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou založena na stanovisku Evropské agentury pro bezpečnost letectví v souladu s čl. 17 odst. 2 písm. b) a čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 65 nařízení (ES) č. 216/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví podrobná pravidla, která se týkají:
a)
podmínek pro stanovení certifikační předpisové základny použitelné na letiště a pro její oznámení žadateli, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III;
b)
podmínek pro vydávání, zachování, změnu, omezení, pozastavení nebo zrušení osvědčení pro letiště a osvědčení pro organizace odpovědné za provoz letišť, včetně provozních omezení týkajících se určitých rysů návrhu letiště, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III;
c)
podmínek pro provoz letiště v souladu s hlavními požadavky stanovenými v příloze Va a případně v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008, jak je stanoveno v příloze IV;
d)
povinností držitelů osvědčení, jak je stanoveno v příloze III;
e)
podmínek pro schválení a změnu stávajících osvědčení pro letiště vydaných členskými státy;
f)
podmínek pro rozhodnutí o nepovolení výjimek podle čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008, včetně kritérií pro nákladní letiště, oznamování vyňatých letišť a přezkum udělených výjimek;
g)
podmínky, za nichž je provoz zakázán, omezen nebo podřízen určitým podmínkám v zájmu bezpečnosti, jak je stanoveno v příloze III;
h)
určitých podmínek a postupů pro prohlášení poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše uvedená v čl. 8a odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 216/2008 a pro dozor nad těmito poskytovateli, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III.
2. Příslušné úřady zapojené do certifikace a dozoru nad letišti, provozovatelé letišť a poskytovatelé služeb řízení provozu na odbavovací ploše musí být v souladu s požadavky stanovenými v příloze II.
3. Provozovatelé letišť a poskytovatelé služeb řízení provozu na odbavovací ploše musí být v souladu s požadavky stanovenými v příloze III.
4. Provozovatelé letišť musí splňovat požadavky stanovené v příloze IV.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„letištěm“ se rozumí jakákoli vymezená plocha (včetně všech budov, instalací a vybavení) na zemi nebo na vodě nebo na pevné konstrukci, pevné konstrukci na moři nebo na plovoucí konstrukci, která je zcela nebo zčásti určena pro přílety, odlety a pozemní pohyby letadel;
2)
„letounem“ se rozumí letadlo těžší než vzduch s pohonem, vyvozující vztlak za letu hlavně z aerodynamických sil na plochách, které za daných podmínek letu zůstávají vůči letadlu nepohyblivé;
3)
„letadlem“ se rozumí zařízení schopné vyvozovat síly nesoucí jej v atmosféře z reakcí vzduchu, které nejsou reakcemi vůči zemskému povrchu;
4)
„odbavovací plochou“ se rozumí vymezená plocha určená k umístění letadel pro účely nástupu a výstupu cestujících, nakládky nebo vykládky pošty nebo nákladu, doplňování paliva, parkování nebo údržby;
5)
„službami řízení provozu na odbavovací ploše“ služby poskytované k řízení činností a pohybu letadel a vozidel po odbavovací ploše;
6)
„auditem“ se rozumí systematický, nezávislý a zdokumentovaný postup získávání důkazních informací a jejich objektivního hodnocení s cílem určit rozsah, v jakém jsou splněny požadavky;
7)
„certifikačními specifikacemi“ se rozumějí technické normy přijaté agenturou, které uvádějí způsoby průkazu souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 a jeho prováděcími pravidly a které může organizace použít pro účely certifikace;
8)
„příslušným úřadem“ se rozumí úřad určený v každém členském státě, kterému jsou uděleny nezbytné pravomoci a přidělena odpovědnost v oblasti certifikace letišť, jakož i personálu a organizací, které se na provozu letiště podílejí, a v oblasti dozoru nad nimi;
9)
„průběžným dozorem“ se rozumějí úkoly, které příslušný úřad vykonává kdykoli při provádění programu dozoru k ověření, že podmínky, za kterých bylo osvědčení uděleno, jsou nadále plněny v celém průběhu jeho období platnosti;
10)
„dokumentem o schválení odchylky a opatřeních (Deviation Acceptance and Action Document, DAAD)“ se rozumí dokument vyhotovený příslušným úřadem za účelem sestavení důkazů, které odůvodňují schválení odchylky od certifikačních specifikací vydaných agenturou;
11)
„prohlídkou“ se rozumí nezávislé hodnocení pomocí pozorování a posuzování, které je spojeno, je-li to vhodné, s měřením, zkoušením nebo porovnáváním za účelem ověření souladu s platnými požadavky;
12)
„pohybem“ se rozumí vzlet nebo přistání;
13)
„překážkou“ se rozumí všechny pevné (trvalé nebo dočasné) a mobilní objekty nebo jejich části, které:
-
se nacházejí na ploše určené pro pozemní pohyby letadel, nebo
-
zasahují nad stanovenou plochu určenou k ochraně letadel za letu, nebo
-
se nacházejí vně těchto stanovených ploch a byly vyhodnoceny jako nebezpečné pro letecký provoz;
14)
„překážkovou plochou“ se rozumí plocha, která vymezuje horní hranici, k níž mohou dosáhnout předměty zasahující do vzdušného prostoru;
15)
„ochranou plochou“ se rozumí plocha stanovená pro světelnou sestupovou soustavu pro vizuální přiblížení, nad kterou nesmí zasahovat objekty nebo rozšíření stávajících objektů, s výjimkou případů, kdy by podle názoru příslušného úřadu nový objekt nebo rozšíření byly zastíněny stávajícím neodstranitelným objektem.
Článek 3
Dozor nad letišti
1. Členské státy určí jeden nebo více subjektů jakožto příslušné úřady, jimž jsou v členském státě uděleny nezbytné pravomoci a přidělena odpovědnost v oblasti certifikace letišť, jakož i personálu a organizací, které se na provozu letiště podílejí, a v oblasti dozoru nad nimi.
2. Příslušný úřad musí být nezávislý na provozovatelích letišť a na poskytovatelích služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Této nezávislosti se dosáhne oddělením, alespoň na funkční úrovni, příslušného úřadu od těchto provozovatelů letišť a poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Členské státy zajistí, aby příslušné úřady vykonávaly své pravomoci nestranně a transparentně.
3. Pokud členský stát určí jako příslušný úřad více než jeden subjekt, musí být splněny tyto podmínky:
a)
každý příslušný úřad odpovídá za zvlášť vymezené úkoly a zeměpisné oblasti a
b)
mezi těmito subjekty musí být stanovena koordinace pro zajištění účinného dozoru nad všemi letišti a provozovateli letišť, jakož i nad poskytovateli služeb řízení provozu na odbavovací ploše.
4. Členské státy zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost a zdroje nezbytné pro plnění požadavků stanovených v tomto nařízení.
5. Členské státy zajistí, aby personál příslušného úřadu nevykonával činnosti spojené s dozorem, pokud existují důkazy o tom, že by tak mohlo přímo nebo nepřímo dojít ke střetu zájmů, zejména pokud jde o zájmy rodinné nebo finanční.
6. Personál, jejž příslušný úřad pověří plněním úkolů spojených s certifikací a/nebo dozorem, je zmocněn k provádění alespoň těchto úkolů:
a)
zkoumání záznamů, údajů, postupů a jakéhokoli jiného materiálu, který je pro plnění úkolů spojených s certifikací a/nebo dozorem relevantní;
b)
pořizování kopií těchto záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisů z nich;
c)
požadování ústního vysvětlení na místě;
d)
vstup na letiště, do příslušných prostor, provozních míst nebo jiných příslušných prostor a dopravních prostředků;
e)
provádění auditů, šetření, zkoušek, cvičení, hodnocení, prohlídek;
f)
případně přijímání nebo iniciování vynucovacích opatření.
7. Úkoly uvedené v odstavci 6 se plní v souladu s vnitrostátními právními předpisy příslušného členského státu.
Článek 4
Informace poskytované Evropské agentuře pro bezpečnost letectví
Do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost sdělí členské státy Evropské agentuře pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) názvy, polohy a letištní kódy ICAO letišť a názvy provozovatelů letišť, jakož i údaje o počtu cestujících a přepravách nákladu na těchto letištích, na něž se vztahují ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008 a tohoto nařízení.
Článek 5
Výjimky
1. Členský stát informuje agenturu o svém rozhodnutí udělit výjimku v souladu s čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008 do jednoho měsíce od přijetí tohoto rozhodnutí. Informace předané agentuře dále zahrnují seznam příslušných letišť, název provozovatele letiště a údaje o počtu cestujících a přepravě nákladu na daném letišti za příslušný rok.
2. Členský stát každoročně přezkoumá provozní údaje letiště, jemuž byla udělena výjimka. Pokud příslušné provozní údaje tohoto letiště za poslední tři po sobě následující roky překročily údaje uvedené v čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008, informuje o tom agenturu a výjimku zruší.
3. Komise může kdykoli rozhodnout, že výjimku nepovolí, pokud:
a)
nejsou splněny obecné bezpečnostní cíle nařízení (ES) č. 216/2008;
b)
za poslední tři po sobě následující roky byly překročeny příslušné provozní údaje o cestujících a nákladu;
c)
výjimka není v souladu s jinými příslušnými právními předpisy EU.
4. Pokud Komise rozhodla, že výjimka není povolena, dotčený členský stát výjimku zruší.
Článek 6
Převod osvědčení
1. Osvědčení vydaná příslušným úřadem před 31. prosincem 2014 na základě vnitrostátních právních předpisů zůstávají v platnosti, dokud nebudou vydána v souladu s tímto článkem, nebo pokud taková osvědčení vydána nebudou, tak do 31. prosince 2017.
2. Před uplynutím doby stanovené v odstavci 1 vydá příslušný úřad osvědčení pro dotčená letiště a provozovatele letišť, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
certifikační předpisová základna uvedená v příloze II byla stanovena s použitím certifikačních specifikací vydaných agenturou, včetně všech případů rovnocenné úrovně bezpečnosti a zvláštních podmínek, jež byly zjištěny a zdokumentovány;
b)
držitel osvědčení prokázal soulad s certifikačními specifikacemi, které se liší od vnitrostátních požadavků, na jejichž základě bylo vydáno stávající osvědčení;
c)
držitel osvědčení prokázal splnění těch požadavků nařízení (ES) č. 216/2008 a jeho prováděcích pravidel, které jsou použitelné pro jeho organizaci a které se liší od vnitrostátních požadavků, na jejichž základě bylo vydáno stávající osvědčení.
3. Odchylně od odst. 2 písm. b) může příslušný úřad rozhodnout, že upustí od prokázání souladu, pokud se domnívá, že tento důkaz představuje nadměrné nebo nepřiměřené úsilí.
4. Příslušný úřad uchovává nejméně po dobu pěti let záznamy o dokumentech týkajících se postupů převodu osvědčení.
Článek 7
Odchylky od certifikačních specifikací
1. Příslušný úřad může do 31. prosince 2024 přijímat žádosti o osvědčení zahrnující odchylky od certifikačních specifikací vydaných agenturou, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
tyto odchylky nepředstavují případ rovnocenné úrovně bezpečnosti podle bodu ADR.AR.C.020 a nepředstavují ani případ zvláštních podmínek podle bodu ADR.AR.C.025 přílohy II tohoto nařízení;
b)
tyto odchylky existovaly před vstupem tohoto nařízení v platnost;
c)
těmito odchylkami, které, je-li to vhodné, jsou doprovázeny zmírňovacími a nápravnými opatřeními, nejsou porušeny hlavní požadavky přílohy Va nařízení (ES) č. 216/2008;
d)
je dokončeno průvodní posouzení bezpečnosti každé takové odchylky.
2. Příslušný úřad sestaví důkazy o splnění podmínek uvedených v odstavci 1 v dokumentu o schválení odchylky a opatřeních (DAAD). Dokument DAAD se připojí k osvědčení. Příslušný úřad uvede dobu platnosti dokumentu DAAD.
3. Provozovatel letiště a příslušný úřad ověří, že podmínky uvedené v odstavci 1 jsou i nadále splněny. V opačném případě musí být dokument DAAD změněn, pozastaven nebo zrušen.
Článek 8
Zabezpečení okolí letišť
1. Členské státy zajistí pořádání konzultací s ohledem na bezpečnostní dopady staveb, které by měly být vybudovány v mezích překážkových ploch, ochranných ploch a dalších ploch souvisejících s letištěm.
2. Členské státy zajistí pořádání konzultací s ohledem na bezpečnostní dopady staveb, které by měly být vybudovány mimo meze překážkových ploch, ochranných ploch a dalších ploch souvisejících s letištěm, jež přesahují výšku stanovenou daným členským státem.
3. Členské státy zajistí koordinaci zabezpečení letišť nacházejících se v blízkosti státních hranic s jinými členskými státy.
Článek 9
Sledování okolí letišť
Členské státy zajistí pořádání konzultací v souvislosti s lidskými činnostmi a využitím pozemků, jako jsou tyto:
a)
jakákoli výstavba nebo změna ve využívání půdy v oblasti letiště;
b)
jakákoli výstavba, která může vyvolat překážkami způsobené turbulence, jež by mohly představovat nebezpečí pro provoz letadel;
c)
používání nebezpečných, matoucích či zavádějících světel;
d)
používání vysoce reflexních povrchů, jež mohou způsobit oslňování;
e)
vytvoření ploch, které by mohly podporovat pohyb divoce žijících zvířat, jenž by mohl ohrozit provoz letadel;
f)
zdroje neviditelného záření nebo přítomnost pohyblivých nebo pevných objektů, které by mohly narušovat nebo nepříznivě ovlivňovat výkonnost leteckých komunikačních, navigačních a přehledových systémů.
Článek 10
Řízení nebezpečí střetu s divoce žijícími zvířaty
1. Členské státy zajistí, aby nebezpečí střetu s divoce žijícími zvířaty byla posuzována prostřednictvím:
a)
stanovení vnitrostátního postupu pro zaznamenání a hlášení střetů letadel s divoce žijícími zvířaty;
b)
shromažďování informací od provozovatelů letadel, letištního personálu a z jiných zdrojů o přítomnosti divoce žijících zvířat, jež představují potenciální nebezpečí pro provoz letadel, a
c)
průběžného hodnocení nebezpečí plynoucího z přítomnosti divoce žijících zvířat prováděného způsobilými pracovníky.
2. Členské státy zajistí, aby hlášení střetů s divoce žijícími zvířaty byla shromažďována a zasílána ICAO za účelem zahrnutí do databáze informačního systému ICAO pro střety s ptáky (IBIS).
Článek 11
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Příslušné úřady zapojené do certifikace letišť, provozovatelů letišť a poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše a dozoru nad nimi musí splňovat požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení před 31. prosincem 2017.
3. Přílohy III a IV se pro letiště, jimž bylo vydáno osvědčení v souladu s článkem 6, použijí ode dne vydání osvědčení.
4. Letištím, u kterých byl postup certifikace zahájen před 31. prosincem 2014, avšak do uvedeného data k vydání osvědčení nedošlo, se osvědčení vydá teprve tehdy, až splní ustanovení tohoto nařízení.
5. Body ADR.AR.C.050 a ADR.OR.B.060 v přílohách II a III tohoto nařízení se použijí ode dne, k němuž vstoupí v platnost prováděcí pravidla pro poskytování služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Bod ADR.AR.A.015 v příloze II a bod ADR.OR.A.015 přílohy III se použijí pro poskytovatele služeb řízení provozu na odbavovací ploše ode dne, kdy vstoupí v platnost prováděcí pravidla pro poskytování služeb řízení provozu na odbavovací ploše.
6. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. února 2014.
REGULAMENTUL (UE) NR. 139/2014 AL COMISIEI
din 12 februarie 2014
de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la aerodromuri în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (1), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1108/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (2), în special articolul 8a alineatul (5),
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 216/2008 urmărește să stabilească și să mențină un nivel înalt și unitar de siguranță a aviației civile în Europa.
(2)
Punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 necesită stabilirea unor norme detaliate de punere în aplicare, în special în ceea ce privește reglementarea siguranței aerodromurilor, pentru a menține un nivel ridicat și unitar al siguranței aviației civile în Uniune, urmărind în același timp obiectivul unei îmbunătățiri generale a siguranței aerodromurilor.
(3)
Acesta prevede obligația Comisiei de a adopta normele de punere în aplicare necesare pentru stabilirea condițiilor de proiectare și de operare în siguranță a aerodromurilor menționate la articolul 8a alineatul (5) înainte de 31 decembrie 2013.
(4)
Pentru a se asigura o tranziție ușoară și un nivel înalt de siguranță a aviației civile în Uniunea Europeană, normele de punere în aplicare ar trebui să reflecte stadiul actual al tehnologiei și cele mai bune practici în domeniul aerodromurilor, să ia în considerare standardele și practicile recomandate aplicabile ale Organizației Aviației Civile Internaționale (denumită în continuare „OACI”), respectând astfel clasificarea aplicabilă a OACI în întregul sistem de norme, precum și experiența la nivel mondial în operarea aerodromurilor și progresul științific și tehnic în domeniul aerodromurilor, să fie proporționale cu dimensiunea, traficul, categoria și complexitatea aerodromului și cu natura și volumul de operațiuni care se desfășoară pe acesta, să asigure flexibilitatea necesară pentru o conformitate adaptată și să răspundă nevoilor cazurilor de infrastructuri de aerodromuri dezvoltate, înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament, în conformitate cu diferitele cerințe cuprinse în legislațiile naționale ale statelor membre.
(5)
Este necesar să se acorde un interval de timp suficient pentru ca sectorul aerodromurilor și administrațiile statelor membre să se adapteze la noul cadru de reglementare și să verifice menținerea valabilității certificatelor eliberate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament.
(6)
Pentru a asigura uniformitatea aplicării cerințelor comune, este esențială utilizarea unor standarde comune de către autoritățile competente și, acolo unde este cazul, de către agenție atunci când evaluează conformitatea cu aceste cerințe. Agenția ar trebui să elaboreze mijloace acceptabile de conformitate și materiale de îndrumare pentru a facilita uniformitatea necesară la nivelul reglementării. Cerințele comune ar trebui să asigure procese identice în cadrul autorităților competente din diferite domenii ale aviației. Acestea nu ar trebui să împiedice totuși aplicarea unor procese ușor diferite dacă și atunci când este necesar sau util, de exemplu în cazul entităților separate de supervizare pentru aerodromuri și operațiuni aeriene. Obiectivul de siguranță al acestor cerințe ar trebui să rămână neafectat de modurile diferite de conformitate tehnică.
(7)
În ceea ce privește managementul obstacolelor din vecinătatea aerodromurilor, precum și alte activități care au loc în afara limitelor aerodromului, fiecare stat membru poate desemna autorități diferite și alte entități cu atribuții de monitorizare, de evaluare și de reducere a riscurilor. Scopul prezentului regulament nu este acela de a schimba actuala alocare a sarcinilor în interiorul statelor membre. Însă în fiecare stat membru ar trebui să se asigure o organizare unitară a competențelor în ceea ce privește protecția zonelor din vecinătatea aerodromului, precum și monitorizarea și reducerea riscurilor generate de activitățile umane. Prin urmare, ar trebui să se asigure că autoritățile însărcinate cu responsabilitatea de a proteja vecinătatea aerodromurilor au competențe adecvate pentru a-și îndeplini obligațiile.
(8)
Serviciile specifice menționate în subpartea B din anexa IV (Partea ADR.OPS) ar trebui să fie furnizate pe un aerodrom. În anumite cazuri, aceste servicii nu sunt furnizate direct de operatorul aerodromului, ci de o altă organizație sau entitate de stat sau de o combinație între cele două. În astfel de situații, operatorul de aerodrom, fiind responsabil cu operarea aerodromului, ar trebui să aibă acorduri și interfețe cu aceste organizații sau entități, pentru a asigura furnizarea de servicii în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa IV. Atunci când există astfel de acorduri și interfețe, ar trebui să se considere că operatorul de aerodrom s-a achitat de responsabilitatea pe care o avea și nu ar trebui să se înțeleagă că acesta este direct responsabil sau răspunzător pentru orice nerespectare de către o altă entitate implicată în acord, cu condiția de a fi respectat toate cerințele și obligațiile aplicabile stabilite în prezentul regulament care sunt relevante pentru responsabilitatea sa în temeiul acordului.
(9)
Regulamentul (CE) nr. 216/2008 vizează certificatele de aerodrom care trebuie eliberate de autoritățile competente doar în măsura în care au legătură cu aspecte de siguranță. Prin urmare, nu sunt afectate aspectele legate de certificatele naționale de aerodrom în vigoare, altele decât aspectele de siguranță.
(10)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament se bazează pe avizul emis de Agenția Europeană de Siguranță a Aviației în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (b) și cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008.
(11)
Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 65 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiectul și domeniul de aplicare
(1) Prezentul regulament stabilește norme detaliate privind:
(a)
condițiile în care se stabilește și se notifică solicitantului baza de certificare aplicabilă unui aerodrom, după cum se prevede în anexa II și în anexa III;
(b)
condițiile pentru eliberarea, menținerea, modificarea, limitarea, suspendarea sau revocarea certificatelor pentru aerodromuri, a certificatelor pentru organizațiile responsabile cu operarea aerodromurilor, inclusiv limitările de operare referitoare la proiectarea specifică a aerodromului, după cum se prevede în anexa II și în anexa III;
(c)
condițiile de operare a unui aerodrom, în conformitate cu cerințele esențiale prevăzute în anexa Va și, dacă este cazul, în anexa Vb la Regulamentul (CE) nr. 216/2008, după cum se prevede în anexa IV;
(d)
responsabilitățile titularilor de certificate, după cum se prevede în anexa III;
(e)
condițiile de acceptare și de conversie a certificatelor de aerodrom în vigoare eliberate de statele membre;
(f)
condițiile pentru decizia de a nu permite derogările menționate la articolul 4 alineatul (3b) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, inclusiv criteriile referitoare la aerodromurile pentru mărfuri, notificarea aerodromurilor care beneficiază de derogări și revizuirea derogărilor acordate;
(g)
condițiile în care operațiunile sunt interzise, limitate sau supuse anumitor condiții din motive de siguranță, după cum se prevede în anexa III;
(h)
anumite condiții și proceduri privind declarațiile și supravegherea furnizorilor de servicii de administrare a platformei menționați la articolul 8a alineatul (2) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, după cum se prevede anexa II și în anexa III.
(2) Autoritățile competente implicate în certificarea și supravegherea aerodromurilor, a operatorilor de aerodromuri și a furnizorilor de servicii de administrare a platformei respectă cerințele prevăzute în anexa II.
(3) Operatorii de aerodromuri și furnizorii de servicii de administrare a platformei respectă cerințele prevăzute în anexa III.
(4) Operatorii de aerodromuri respectă cerințele prevăzute în anexa IV.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
1.
„aerodrom” înseamnă o suprafață definită (inclusiv toate clădirile, instalațiile și echipamentele) pe pământ sau pe apă sau pe o structură fixă, pe o structură fixă în larg sau pe o structură flotabilă, destinată a fi utilizată în totalitate sau în parte pentru sosirea, plecarea și mișcarea la sol a aeronavelor;
2.
„avion” înseamnă o aeronavă motorizată, mai grea decât aerul, care este susținută în zbor în principal de reacțiile dinamice ale aerului asupra suprafețelor care rămân fixe în anumite condiții de zbor;
3.
„aeronavă” înseamnă un aparat care se poate susține în atmosferă datorită reacțiilor aerului, altele decât reacțiile aerului pe suprafața terestră;
4.
„platformă” înseamnă o zonă definită care este destinată staționării aeronavelor în scopul îmbarcării sau debarcării pasagerilor, încărcării sau descărcării poștei sau mărfurilor, alimentării cu combustibil, staționării sau întreținerii;
5.
„serviciu de administrare a platformei” înseamnă un serviciu furnizat pentru a gestiona activitățile și deplasarea aeronavelor și a vehiculelor pe platformă;
6.
„audit” înseamnă un proces sistematic, independent și documentat pentru obținerea dovezilor de audit și evaluarea acestora în mod obiectiv cu scopul de a determina în ce măsură sunt îndeplinite criteriile de audit;
7.
„specificații de certificare” înseamnă standardele tehnice adoptate de agenție, care indică mijloace de demonstrare a conformității cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și cu normele sale de punere în aplicare și care pot fi utilizate de o organizație în scopul certificării;
8.
„autoritate competentă” înseamnă o autoritate desemnată în fiecare stat membru, care are competențele și responsabilitățile necesare pentru certificarea și supravegherea aerodromurilor, precum și a personalului și a organizațiilor implicate în aerodromuri;
9.
„supraveghere continuă” înseamnă sarcinile îndeplinite, în orice moment, de către autoritatea competentă, în vederea punerii în aplicare a programului de supraveghere pentru a verifica îndeplinirea în continuare, pe durata perioadei de valabilitate a unui certificat, a condițiilor în baza cărora s-a eliberat respectivul certificat;
10.
„document de acceptare și de acțiune privind abaterile” (deviation acceptance and action document - DAAD) înseamnă un document întocmit de autoritatea competentă pentru compilarea dovezilor furnizate pentru justificarea acceptării abaterilor de la specificațiile de certificare emise de agenție;
11.
„inspecție” înseamnă o evaluare independentă realizată prin observare și evaluare însoțită, după caz, de măsurători, de teste sau de calibrări, în scopul de a verifica conformitatea cu cerințele aplicabile;
12.
„mișcare” înseamnă o decolare sau o aterizare;
13.
„obstacol” înseamnă toate obiectele fixe (atât temporare, cât și permanente) și mobile sau părțile acestora care:
-
se află într-o zonă destinată mișcării la sol a aeronavelor; sau
-
se extind deasupra unei suprafețe definite destinate să protejeze aeronavele în zbor; sau
-
se află în afara acestor suprafețe definite și au fost evaluate ca reprezentând un pericol pentru navigația aeriană;
14.
„suprafață de limitare a obstacolelor” înseamnă o suprafață care definește limitele până la care se pot proiecta obiectele în spațiul aerian;
15.
„suprafață de protecție împotriva obstacolelor” înseamnă o suprafață stabilită pentru sistemul de indicare vizuală a pantei de apropiere, deasupra căreia nu sunt permise obiecte sau prelungiri ale obiectelor existente, cu excepția cazului în care, în opinia autorității adecvate, noul obiect sau noua prelungire a acestuia ar fi protejată de un obiect imobil existent.
Articolul 3
Supravegherea aerodromurilor
(1) Statele membre desemnează una sau mai multe entități în calitate de autoritate competentă (autorități competente) în cadrul respectivului stat membru, conferindu-i competențele și responsabilitățile necesare pentru certificarea și supravegherea aerodromurilor, precum și a personalului și a organizațiilor implicate în aerodromuri.
(2) Autoritatea competentă este independentă de operatorii de aerodrom și de furnizorii de servicii de administrare a platformei. Această independență se obține prin separarea, cel puțin la nivel funcțional, între autoritățile competente și astfel de operatori ai aerodromurilor și furnizori de servicii de administrare a platformei. Statele membre se asigură de faptul că autoritățile naționale de supraveghere își exercită competențele în mod imparțial și transparent.
(3) Dacă un stat membru desemnează mai mult de o entitate ca autoritate competentă trebuie îndeplinite următoarele condiții:
(a)
fiecare autoritate competentă este responsabilă de îndeplinirea unor sarcini precis definite și de o zonă geografică determinată; și
(b)
se stabilește o coordonare între aceste autorități pentru a asigura supravegherea eficientă a tuturor aerodromurilor și a operatorilor de aerodromuri, precum și a furnizorilor de servicii de administrare a platformei.
(4) Statele membre se asigură că autoritatea sau autoritățile competente dispun de capacitățile și resursele necesare pentru a îndeplini cerințele care îi vizează în temeiul prezentului regulament.
(5) Statele membre se asigură că personalul autorităților competente nu exercită activități de supraveghere atunci când există dovezi că acest fapt ar putea duce în mod direct sau indirect la un conflict de interese, în special atunci când este vorba de un interes familial sau financiar.
(6) Personalul autorizat de autoritatea competentă să îndeplinească sarcini de certificare și/sau de supraveghere este împuternicit să execute cel puțin următoarele sarcini:
(a)
să examineze înregistrările, datele, procedurile și orice alte materiale relevante pentru executarea sarcinii de certificare și/sau de supraveghere;
(b)
să facă copii sau extrase din astfel de înregistrări, date, proceduri și alte materiale;
(c)
să solicite o explicație verbală la fața locului;
(d)
să aibă acces la aerodromuri, la incintele, bazele de operare sau alte zone relevante și la mijloacele de transport;
(e)
să efectueze audituri, investigații, teste, exerciții, evaluări, inspecții;
(f)
să ia sau să inițieze măsuri executorii în funcție de caz.
(7) Sarcinile prevăzute la alineatul (6) se îndeplinesc în conformitate cu legislația națională din statele membre.
Articolul 4
Informații furnizate Agenției Europene de Siguranță a Aviației
În termen de trei luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, statele membre informează Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (denumită în continuare „agenția”) cu privire la numele, situarea și codurile OACI ale aerodromurilor, la numele operatorilor de aerodromuri, precum și la numărul de pasageri și de mișcări de mărfuri de pe aerodromurile cărora li se aplică dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 216/2008 și ale prezentului regulament.
Articolul 5
Derogări
(1) În termen de o lună de la decizia de acordare a unei derogări, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3b) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, statul membru informează agenția cu privire la decizia sa de a acorda derogarea. Informațiile transmise agenției cuprind lista aerodromurilor în cauză, numele operatorului de aerodrom și numărul de pasageri și de mișcări de mărfuri de pe aerodrom în anul relevant.
(2) Statul membru examinează anual cifrele referitoare la traficul de pe un aerodrom care beneficiază de derogare. Dacă în ultimii trei ani consecutivi cifrele referitoare la traficul de pe un astfel de aerodrom sunt mai mari decât cele prevăzute la articolul 4 alineatul (3b) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, statele membre informează agenția și revocă derogarea.
(3) Comisia poate decide în orice moment să nu permită acordarea unei derogări în următoarele cazuri:
(a)
dacă nu se îndeplinesc obiectivele generale de siguranță ale Regulamentului (CE) nr. 216/2008;
(b)
dacă cifrele relevate referitoare la traficul de pasageri și de mărfuri au fost depășite în ultimii trei ani consecutivi;
(c)
dacă derogarea nu respectă orice alt act legislativ relevant al UE.
(4) În cazul în care Comisia a decis că derogarea nu este permisă, statul membru în cauză revocă respectiva derogare.
Articolul 6
Conversia certificatelor
(1) Certificatele eliberate de autoritatea competentă înainte de 31 decembrie 2014 pe baza legislațiilor naționale rămân valabile până în momentul în care sunt eliberate în conformitate cu prezentul articol sau, dacă nu s-a eliberat niciun astfel de certificat, până la 31 decembrie 2017.
(2) Înainte de sfârșitul perioadei menționate la alineatul (1), autoritatea competentă eliberează certificate pentru aerodromurile și operatorii de aerodromuri în cauză, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:
(a)
baza de certificare menționată în anexa II a fost stabilită folosind specificațiile de certificare emise de agenție, inclusiv toate cazurile de nivel echivalent de siguranță și condițiile speciale care au fost identificate și documentate;
(b)
titularul certificatului a demonstrat conformitatea cu specificațiile de certificare care sunt diferite de cerințele naționale pe baza cărora a fost eliberat certificatul existent;
(c)
titularul certificatului a demonstrat conformitatea cu acele cerințe din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și din normele sale de punere în aplicare care sunt aplicabile organizării și funcționării sale și care diferă de cerințele naționale pe baza cărora a fost eliberat certificatul existent.
(3) Prin derogare de la alineatul (2) litera (b), autoritatea competentă poate decide să renunțe la demonstrarea conformității în cazul în care consideră că aceasta ar presupune un efort nejustificat și disproporționat.
(4) Autoritatea competentă păstrează, pentru o perioadă minimă de cinci ani, înregistrări ale documentelor legate de procedura de conversie a certificatelor.
Articolul 7
Abateri de la specificațiile de certificare
(1) Până la 31 decembrie 2024, autoritatea competentă poate să accepte cererile de certificate care includ abateri de la specificațiile de certificare emise de agenție, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:
(a)
abaterile nu pot fi considerate drept un caz de nivel echivalent de siguranță în conformitate cu ADR.AR.C.020 și nici un caz de condiții speciale în conformitate cu ADR.AR.C.025 din anexa II la prezentul regulament;
(b)
abaterile au existat înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament;
(c)
cerințele esențiale din anexa Va la Regulamentul (CE) nr. 216/2008 sunt respectate de abateri, completate de măsuri de atenuare și acțiuni corective, după caz;
(d)
în sprijinul cererii respective s-a efectuat o evaluare a siguranței în cazul fiecărei abateri.
(2) Autoritatea competentă adună probele care demonstrează îndeplinirea condițiilor menționate la alineatul (1) într-un document de acceptare și de acțiune privind abaterile (DAAD). DAAD se anexează la certificat. Autoritatea competentă specifică perioada de valabilitate a DAAD.
(3) Operatorul de aerodrom și autoritatea competentă verifică îndeplinirea în continuare a condițiilor menționate la alineatul (1). În caz contrar, DAAD este modificat, suspendat sau retras.
Articolul 8
Protejarea împrejurimilor aerodromului
(1) Statele membre asigură desfășurarea unor consultări cu privire la impactul asupra siguranței pe care îl au construcțiile propuse să fie executate în limitele suprafeței de limitare a obstacolelor și ale suprafeței de protecție împotriva obstacolelor, precum și ale altor suprafețe asociate cu aerodromul.
(2) Statele membre asigură desfășurarea unor consultări cu privire la impactul asupra siguranței pe care îl au construcțiile propuse să fie executate în afara limitelor suprafeței de limitare a obstacolelor și ale suprafeței de protecție împotriva obstacolelor, precum și ale altor suprafețe asociate cu aerodromul, care depășesc înălțimea stabilită de statele membre.
(3) Statele membre asigură coordonarea protecției aerodromurilor localizate în apropierea granițelor naționale cu alte state membre.
Articolul 9
Monitorizarea împrejurimilor aerodromului
Statele membre asigură desfășurarea unor consultări cu privire la activitățile umane și destinația terenurilor, precum:
(a)
orice amenajare sau schimbare a destinației terenurilor din zona aerodromului;
(b)
orice amenajare care poate crea turbulențe induse de obstacole și care ar putea constitui un pericol pentru operațiunile cu aeronave;
(c)
utilizarea de lumini periculoase, derutante și înșelătoare;
(d)
utilizarea de suprafețe foarte reflectorizante care pot cauza orbire;
(e)
crearea de zone care ar putea încuraja o activitate a animalelor sălbatice care să constituie un pericol pentru operațiunile cu aeronave;
(f)
sursele de radiație invizibilă sau prezența unor obiecte mobile sau fixe care pot perturba sau afecta performanța sistemelor de comunicații, navigație și supraveghere aeronautică.
Articolul 10
Managementul riscului reprezentat de animalele sălbatice
(1) Statele membre se asigură că riscul de impact cu animalele sălbatice este evaluat prin:
(a)
stabilirea unei proceduri naționale de înregistrare și raportare a cazurilor de impact al aeronavelor cu animalele sălbatice;
(b)
colectarea de informații de la operatorii de aeronave, de la personalul aerodromului și de la alte surse cu privire la prezența animalelor sălbatice care constituie un pericol potențial pentru operațiunile cu aeronave; și
(c)
o evaluare continuă a riscului reprezentat de animalele sălbatice realizată de personalul competent.
(2) Statele membre se asigură că rapoartele referitoare la impactul cu animale sălbatice sunt colectate și transmise la OACI pentru a fi incluse în baza de date a Sistemului OACI de informare privind impactul cu păsările (IBIS).
Articolul 11
Intrare în vigoare și aplicare
(1) Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
(2) Autoritățile competente implicate în certificarea și supravegherea aerodromurilor, a operatorilor de aerodromuri și a furnizorilor de servicii de administrare a platformei se conformează cerințelor prevăzute în anexa II la prezentul regulament până la 31 decembrie 2017.
(3) Anexele III și IV se aplică aerodromurilor certificate în conformitate cu articolul 6 de la data eliberării certificatului.
(4) În cazul aerodromurilor a căror procedură de certificare a fost demarată înainte de 31 decembrie 2014, dar cărora nu le-a fost eliberat un certificat până la această dată, certificatul se eliberează numai atunci când respectă prezentul regulament.
(5) Punctul ADR.AR.C.050 și punctul ADR.OR.B.060 din anexele II și III la prezentul regulament se aplică de la data la care intră în vigoare normele de punere în aplicare referitoare la furnizarea de servicii de administrare a platformei. Punctul ADR.AR.A.015 din anexa II și punctul ADR.OR.A.015 din anexa III se aplică furnizorilor de servicii de administrare a platformei de la data la care intră în vigoare normele de punere în aplicare referitoare la furnizarea de servicii de administrare a platformei.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 12 februarie 2014.