PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1371/2013
ze dne 16. prosince 2013,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením Rady (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 % na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení. Uvedená opatření jsou platná a šetření, které vedlo k jejich uložení, je původní šetření.
(2)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 672/2012 (3) byla platná opatření již rozšířena na Malajsii a prováděcím nařízením Rady (EU) č. 21/2013 (4) na Tchaj-wan a Thajsko.
1.2 Žádost
(3)
Dne 25. února 2013 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(4)
Žádost předložily společnosti Saint-Gobain Adfors CZ s. r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH, čtyři výrobci některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(5)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy prima facie, že po uložení platných opatření došlo k podstatné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR, Indie a Indonésie do Unie, pro kterou mimo uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna obchodních toků údajně vyplynula ze zasílání některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR přes Indii a Indonésii a/nebo vyhotovením nepravdivého prohlášení o původu čínských výrobků.
(6)
Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud se jedná o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Indie a Indonésie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.
(7)
Existovaly rovněž důkazy, že ceny některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie byly dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla stanovena pro obdobný výrobek v původním šetření.
1.3 Zahájení šetření
(8)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise šetření nařízením Komise (EU) č. 322/2013 (5) („zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie.
1.4 Šetření
(9)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR, Indie a Indonésie, výrobce/vývozce v těchto zemích, známé dotčené dovozce v Unii a výrobní odvětví Unie. Výrobcům/vývozcům v ČLR, Indii a Indonésii známým Komisi nebo výrobcům/vývozcům, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v 15. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Všechny strany byly informovány, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k závěrům založeným pouze na dostupných údajích.
(10)
Přihlásili se dva vyvážející výrobci v Indii a jeden dovozce v Unii, který není ve spojení, a poskytli odpovědi na uvedené dotazníky. Dovozce v Unii později Komisi sdělil, že dovážel jiné výrobky a v minulosti nedovezl žádný výrobek, který je předmětem šetření. Odpověď na dotazník neposkytl žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Níže uvedení vyvážející výrobci v Indii předložili vyplněný formulář s žádostí o osvobození:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (dále jen „Montex“), a
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Společnost Urja Products Pvt.Ltd. následně informovala Komisi, že není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, a že její výrobek má odlišné technické vlastnosti a využití (výrobek jiných kódů KN). Inspekce na místě byla proto provedena pouze v prostorách společnosti Montex.
1.5 Období šetření
(12)
Šetření se vztahovalo na období od 1. dubna 2009 do 31. března 2013 (dále jen „období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků. Za období od 1. dubna 2012 do 31. března 2013 (dále jen „období, o němž se podává zpráva“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(13)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně obchodních toků mezi ČLR, Indií, Indonésií a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství výrobku, který je předmětem šetření; zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě, která byla dříve v případě nutnosti stanovena pro dotčený výrobek, v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(14)
Dotčený výrobek je definován v původním šetření takto: otevřené síťoviny ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00.
(15)
Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek definovaný v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(16)
Z šetření vyplynulo, že výše definované otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyvážené z ČLR do Unie a otevřené síťoviny ze skleněných vláken zasílané z Indie a Indonésie do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce
2.3.1 Indie
(17)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, dvě společnosti v Indii předložily vyplněný formulář s žádostí o osvobození. Vzhledem k tomu, že jedna z těchto společností, Urja Products Pvt.Ltd., není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, zůstala pouze jedna spolupracující společnost, a to společnost Montex. Tato společnost představovala ve srovnání s celkovým vývozem z Indie pouze 1 % vývozu z této země do Unie během období, o němž se podává zpráva. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indie založena na dostupných údajích.
2.3.2 Indonésie
(18)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, odpovědi na dotazník neposkytla žádná společnost v Indonésii. Ze společností v Indonésii nespolupracovala žádná. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indonésie založena na dostupných údajích.
2.3.3 ČLR
(19)
Z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval žádný. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se ČLR založena na dostupných údajích.
2.4 Změna obchodních toků
(20)
Za účelem zjištění, zda došlo ke změně obchodních toků, byl posouzen dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z Indie a Indonésie do Unie a vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie a Indonésie. Vzhledem k poměrně malé či nulové spolupráci indických, indonéských a čínských společností (viz oddíl 2.3 výše) bylo posouzení dovozu podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení založeno na dostupných údajích.
(21)
Za tímto účelem byly při analýze použity statistiky COMEXT (6), statistiky obchodu z Indie a Indonésie získané od vnitrostátních orgánů těchto zemí a statistiky Global Trade Information Services (7). Jako období dvanácti měsíců bylo použito účetní období, které začíná 1. dubna a končí 31. března.
(22)
Objem dovozu zaznamenaný ve statistikách COMEXT zahrnuje větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Na základě odhadů poskytnutých výrobním odvětvím Unie však bylo možné zjistit, že významnou část tohoto objemu dovozu představoval dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Tyto údaje mohly být tudíž použity ke stanovení změny obchodních toků.
2.4.1 Dovoz do Unie
(23)
Statistiky COMEXT vykazují podstatnou změnu obchodních toků v období šetření (viz tabulka 1).
Tabulka 1
Objem dovozu(v milionech m2) (8)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
ČLR
288,40
385,85
110,30
85,93
Indie
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonésie
0,004
0,16
3,22
33,31
Zdroj: Statistiky COMEXT
Dovoz z ČLR
(24)
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie dramaticky klesl po zavedení prozatímních opatření v únoru 2011 (9) a konečných opatření v srpnu 2011 (10). Tabulka 1 ukazuje, že v období 2010/2011 a 2011/2012 vývoz z ČLR do Unie poklesl z 385,85 milionu m2 na 110,30 milionu m2 (přibližně o 70 %) a v období 2010/2011 a 2012/2013 dále na 85,9 milionu m2 (přibližně o 80 %).
Dovoz z Indie
(25)
V účetním období 2009/2010 bylo podle statistik COMEXT z Indie do Unie dovezeno množství 0,35 milionu m2, v účetním období 2010/2011 0,28 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 a v účetním období 2012/2013 se jednalo o 13,13 milionu m2.
(26)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, společnost Montex vyvezla do Unie velmi malé množství výrobku, který byl v období šetření předmětem šetření - ve srovnání s celkovým vývozem z Indie se jedná o 1 % vývozu z Indie do Unie v období 2012/2013. Dále bylo zjištěno, že společnost Montex vyváží výrobek, který je předmětem šetření, pod nesprávným kódem KN - 7019 52. Vývoz této společnosti bylo proto nutno přidat do statistik COMEXT, jak ukazuje tabulka 1.
Dovoz z Indonésie
(27)
V účetním období 2009/2010 podle statistik COMEXT bylo z Indonésie na trh Unie dovezeno množství 0,004 milionu m2, v období 2010/2011 0,16 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 z 3,22 milionu m2 na 33,31 milionu m2.
2.4.2 Vývoz z ČLR do Indie a Indonésie
(28)
Ve stejném období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu z ČLR do Indie a Indonésie.
Tabulka 2
Objem dovozu (v milionech m2)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
Indie
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonésie
5,78
4,01
8,94
11,54
Zdroj: Celní statistika ČLR
Vývoz z ČLR do Indie
(29)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie zvýšil ze 4,8 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 29,3 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
Vývoz z ČLR do Indonésie
(30)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indonésie zvýšil z 5,78 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 11,54 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
2.4.3 Závěr týkající se změny obchodních toků
(31)
Celkový pokles vývozu z ČLR do Unie a souběžný nárůst vývozu z Indie a Indonésie do Unie a vývozu z ČLR do Indie a Indonésie po uložení prozatímních opatření v únoru 2011 a po uložení konečných opatření v srpnu 2011 představuje změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na straně jedné a vývozu těchto dvou zemí do Unie na straně druhé.
2.5 Povaha obcházení
(32)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce mimo jiné zahrnují zasílání výrobku, na který se vztahují platná opatření, přes třetí země v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(33)
V průběhu šetření byly shromážděny důkazy o praktikách překládky v Indonésii a Indii a/nebo o nesprávných osvědčeních o původu. V některých případech byl například dovážený dotčený výrobek do Unie přepravován přes Dubaj nebo Singapur s osvědčením o původu v Indonésii/Indii a část dovozu do Unie byla přepravována prostřednictvím jedné indické společnosti, která při šetření nespolupracovala. Nedostatečná spolupráce ze strany výrobců výrobku, který je předmětem šetření, s výjimkou společnosti Montex, poukazuje rovněž na to, že v Indonésii a Indii nedochází ke skutečné výrobě, která by zdůvodňovala úroveň vývozu z Indonésie a Indie do Unie. Lze důvodně předpokládat, že pokud by skuteční výrobci existovali, usilovali by o to, aby nebyli spojováni s obcházením antidumpingových opatření tak, že by se do šetření zapojili mezi prvními. Kromě toho šetření neprokázalo existenci skutečné výroby v obou dotčených zemích, kromě výroby společnosti Montex. Rovněž prudký nárůst dovozu z těchto dvou zemí naznačuje, že čínské výrobky jsou při vývozu do Unie předmětem překládky v Indii a Indonésii a/nebo jsou dováženy s nesprávným osvědčením o původu.
(34)
Existence překládky výrobků pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii je tudíž potvrzena.
2.6 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(35)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky kromě snahy vyhnout se platným opatřením týkajícím se dotčeného výrobku. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku, zejména pokud jde o náklady na dopravu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii a s ní spojenou nakládku.
2.7 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(36)
Dále bylo posuzováno, zda dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie mařil vyrovnávací účinky platných opatření, pokud jde o množství a ceny. Údaje databáze COMTEX byly použity jakožto nejlepší dostupné údaje o množstvích a cenách vývozu uskutečňovaného nespolupracujícími společnostmi v Indii a Indonésii. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v 74. bodě odůvodnění původního nařízení.
(37)
Nárůst dovozu z Indie do Unie z 0,35 milionu m2 v období 2009/2010 na 13,10 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl značný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010. Rovněž nárůst dovozu z Indonésie do Unie z 0,04 milionu m2 v období 2009/2010 na 33,31 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl považován za podstatný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indonésie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010.
(38)
Za účelem posoudit, zda byly vyrovnávací účinky platných opatření mařeny, pokud jde o ceny, byly ceny dovozu z Indonésie a Indie srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou v původním nařízení. Úroveň pro odstranění újmy stanovená v původním nařízení byla upravena s ohledem na inflaci. Vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indie a Indonésie byla upravena s ohledem na náklady vynaložené po dovozu a se zohledněním úprav ve vztahu ke kvalitě stanovených v původním šetření, pokud jde o dovoz z ČLR. Ze srovnání vyplynulo, že vývozní ceny při vývozu z dotčených zemí do Unie jsou značně nižší. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou rovněž mařeny z hlediska množství i cen.
2.8 Důkazy o existenci dumpingu
(39)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo také přezkoumáno, zda existuje důkaz o existenci dumpingu.
(40)
V původním nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Kanadě, jež byla v případě ČLR během uvedeného šetření považována za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení se použila běžná hodnota, jak je stanovena v původním šetření.
(41)
Vývozní ceny při vývozu z Indie a Indonésie byly podle článku 18 základního nařízení založeny na dostupných údajích. Vývozní cena byla průměrnou vývozní cenou některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z obou dotčených zemí v průběhu období, o němž se podává zpráva, jak je uvedeno v databázi COMEXT. Vývoz uskutečňovaný indickou společností Montex se z důvodu nesprávného zařazení jejích výrobků (viz 25. bod odůvodnění) do statistik nepromítl a nebyl použit pro výpočet dumpingového rozpětí.
(42)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a náklady spojené s balením. Vzhledem k tomu, že dostupné údaje neumožnily stanovit úroveň úprav, musely být úpravy provedeny na základě nejlepších dostupných údajů. Úpravy byly proto stanoveny na základě procenta vypočteného jako podílu celkových nákladů na dopravu, pojištění a balení vůči hodnotě obchodních transakcí směřujících do Unie s dodacími podmínkami CIF udaných spolupracujícími čínskými výrobci v původním šetření.
(43)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a odpovídajících vážených průměrných vývozních cen dvou dotčených zemí v průběhu tohoto období šetření, o němž se podává zpráva, a je vyjádřen jako procento z ceny CIF na hranici Unie před proclením.
(44)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(45)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo konečné antidumpingové clo uložené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR obcházeno překládkou v Indii a Indonésii.
(46)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by platná opatření na dovoz dotčeného výrobku měla být rozšířena na dovoz stejného výrobku, avšak zasílaného z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(47)
Opatření, která mají být rozšířena, by měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 pro „všechny ostatní společnosti“, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(48)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
4.1 Indie
(49)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, po oznámení zahájení řízení se přihlásili dva vyvážející výrobci (společnosti Montex a Urja Products), poskytli odpovědi na dotazníky a v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení požádali o osvobození.
(50)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že jedna z těchto dvou společností, společnost Urja Products, není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření. Osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení se na uvedenou společnost nevztahuje.
(51)
Bylo zjištěno, že společnost Montex se nepodílela na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření. Tato společnost prokázala, že je skutečným výrobcem, jehož výrobní kapacita přesahuje objem vývozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie. Tato společnost předložila úplný soubor údajů; tyto údaje byly ověřeny na místě. Ověřené údaje, které se týkají vzniku uvedené společnosti, nákupu strojního zařízení, postupu výroby, kapacity, zásob, nákupu surovin a výrobních nákladů, podporují vyvozený závěr. Uvedený výrobce mimoto prokázal, že není ve spojení s žádnými výrobci/vývozci v ČLR, kteří podléhají stávajícím opatřením, nebo se společnostmi, které se podílejí na obcházení platných opatření. Tato společnost proto mohla být osvobozena od rozšířených opatření.
4.2 Indonésie
(52)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení nepodal žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Při šetření nebyl zjištěn žádný skutečný výrobce výrobku, který je předmětem šetření.
4.3 Noví výrobci/vývozci
(53)
Výrobci v Indii a Indonésii, kteří se neúčastnili tohoto šetření nebo v období, o němž se podává zpráva, nevyváželi výrobek, který je předmětem šetření, do Unie, mohou podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení. Budou požádáni o vyplnění dotazníku, aby Komise mohla stanovit, zda lze osvobození udělit. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle vykonává také inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojené s výrobou a prodejem.
(54)
Je-li osvobození uděleno, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne odpovídající změnu platných rozšířených opatření. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(55)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené podle čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510014, 7019510015, 7019590014 a 7019590015), s výjimkou dotčeného výrobku vyráběného společností Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (doplňkový kód TARIC B265).
2. Použití osvobození uděleného společnosti Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 1 tohoto článku.
3. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ v Indii a Indonésii či nikoli, evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22956505
2. Dovoz uskutečňovaný společnostmi, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (EU) č. 791/2011,nůže být osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1 v souladu s ustanoveními základního nařízení.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1371/2013 AL CONSILIULUI
din 16 decembrie 2013
de extindere a taxei antidumping definitive instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 791/2011 privind importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză la importurile anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din India și Indonezia
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 13,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsuri existente
(1)
Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 791/2011 (2) („regulamentul inițial”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 62,9 % la importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză („RPC”) pentru toate celelalte societăți, cu excepția celor menționate la articolul 1 alineatul (2) și în Anexa I la regulamentul respectiv. Măsurile respective reprezintă măsurile în vigoare, iar ancheta care a condus la respectivele măsuri reprezintă ancheta inițială.
(2)
Măsurile în vigoare au fost extinse anterior la Malaysia, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 672/2012 al Consiliului (3), și la Taiwan și Thailanda, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 21/2013 al Consiliului (4).
1.2. Cererea
(3)
La 25 februarie 2013, Comisia Europeană („Comisia”) a primit o cerere de anchetă, în temeiul articolului 13 alineatul (3) și articolului 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, cu privire la o eventuală eludare a măsurilor antidumping care se aplică la importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză și pentru a aplica o procedură de înregistrare importurilor de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia, indiferent dacă au fost declarate sau nu ca fiind originare din India și Indonezia.
(4)
Cererea a fost prezentată de Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras „Stikla Skiedra” AS și Vitrulan Technical Textiles GmbH, patru producători din Uniune de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă.
(5)
Cererea conținea suficiente elemente de probă prima facie conform cărora, în urma instituirii măsurilor antidumping în vigoare a avut loc o schimbare semnificativă a configurației schimburilor comerciale, implicând exporturi din RPC, din India și din Indonezia către Uniune, pentru această modificare neexistând altă motivație sau justificare economică suficientă în afară de instituirea măsurilor în vigoare. S-a susținut că această modificare în configurația schimburilor comerciale provine din transbordarea anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din RPC prin India și Indonezia și/sau din declarații de origine false în cazul produselor chinezești.
(6)
Mai mult, elementele de probă au indicat faptul că efectele corective ale măsurilor în vigoare erau compromise atât în ceea ce privește cantitatea, cât și prețul. Dovezile au arătat că aceste importuri în creștere din India și Indonezia erau efectuate la prețuri inferioare prețului neprejudiciabil stabilit în ancheta inițială.
(7)
În fine, au existat dovezi care au arătat că prețurile anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia au făcut obiectul unor practici de dumping, în raport cu valoarea normală stabilită în cadrul anchetei inițiale pentru produsul similar.
1.3. Deschiderea
(8)
După ce a constatat, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă prima facie pentru deschiderea unei anchete în temeiul articolului 13 alineatul (3) și articolului 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a deschis o anchetă prin intermediul Regulamentului (UE) nr. 322/2013 al Comisiei (5) („regulamentul de deschidere”). În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia, prin regulamentul de deschidere, a solicitat, de asemenea, autorităților vamale să înregistreze importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia.
1.4. Ancheta
(9)
Comisia a informat oficial autoritățile din RPC, India și Indonezia, producătorii/exportatorii din aceste țări și importatorii din Uniune cunoscuți ca fiind interesați și industria Uniunii cu privire la deschiderea anchetei. Au fost trimise chestionare producătorilor/exportatorilor din RPC, India și Indonezia cunoscuți de către Comisie sau care și-au manifestat interesul în termenele stabilite în considerentul 15 din regulamentul de deschidere. De asemenea, au fost trimise chestionare și importatorilor din Uniune. Părțile interesate au avut posibilitatea să își facă cunoscute punctele de vedere în scris și să solicite să fie audiate în termenul fixat în regulamentul de deschidere. Toate părțile au fost informate asupra faptului că lipsa de cooperare ar putea duce la aplicarea dispozițiilor articolului 18 din regulamentul de bază și la stabilirea constatărilor pe baza faptelor disponibile.
(10)
Doi producători-exportatori din India și un importator neafiliat din Uniune s-au făcut cunoscuți și au transmis răspunsuri la chestionar. Ulterior, importatorul din Uniune a informat Comisia că el importă alte produse și că nu a importat în trecut niciun produs care face obiectul anchetei. Niciun producător-exportator din Indonezia nu a transmis un răspuns. Următorii producători-exportatori din India au prezentat un formular de cerere de scutire:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (denumit în continuare „Montex”), și
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Ulterior, Urja Products Pvt.Ltd. a informat Comisia că nu produce produsul care face obiectul anchetei și că produsele sale au caracteristici tehnice diferite și o utilizare diferită (încadrându-se la alte coduri NC). Prin urmare, o vizită de verificare a fost efectuată numai la sediul Montex.
1.5. Perioada de anchetă
(12)
Ancheta a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2013 (denumită în continuare „PA”). În cursul PA au fost colectate date pentru a studia, între altele, modificarea configurației schimburilor comerciale. Pentru perioada de raportare (denumită în continuare „PR”), cuprinsă între 1 aprilie 2012 și 31 martie 2013, au fost colectate date mai detaliate, pentru a se examina posibila compromitere a efectului corectiv al măsurilor în vigoare, precum și existența dumpingului.
2. REZULTATELE ANCHETEI
2.1. Considerații generale
(13)
În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, existența eludării a fost stabilită analizând, în mod succesiv, dacă configurația schimburilor comerciale dintre RPC, India și Indonezia și Uniune s-a modificat; dacă această modificare este rezultatul unei practici, al unui proces sau al unei activități pentru care nu există un motiv întemeiat sau o justificare economică suficientă în afară de instituirea taxei; dacă existau elemente de probă pentru a dovedi existența unui prejudiciu sau compromiterea efectelor corective ale taxei, în ceea ce privește prețurile și/sau cantitățile din produsul care face obiectul anchetei; și dacă existau elemente de probă, după caz, care să ateste existența dumpingului în raport cu valorile normale ale produsului vizat, stabilite anterior, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 din regulamentul de bază.
2.2. Produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei
(14)
Produsul în cauză este cel definit în ancheta inițială: țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă, cu o dimensiune a ochiurilor de peste 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și o greutate de peste 35 g/m2, excluzând discurile din fibră de sticlă, originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 7019 51 00 și ex 7019 59 00.
(15)
Produsul care face obiectul anchetei este identic cu cel definit în considerentul anterior, dar este expediat din India și Indonezia, indiferent dacă a fost sau nu declarat ca provenind din India și Indonezia.
(16)
Ancheta a arătat că țesăturile cu ochiuri deschise din fibră de sticlă, astfel cum sunt definite mai sus, exportate în Uniune din RPC și cele expediate către Uniune din India și Indonezia prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, sunt destinate acelorași utilizări și, prin urmare, ar trebui considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
2.3 Nivel de cooperare
2.3.1 India
(17)
Astfel cum s-a menționat în considerentul (10) de mai sus, numai două societăți din India au transmis un formular de cerere de scutire. Întrucât, cu privire la una dintre acestea, Urja Products Pvt.Ltd., s-a constat că nu este un producător de produse care fac obiectul anchetei, a existat doar o singură societate care a cooperat, Montex. Societatea a reprezentat doar 1 % din exporturile din India către Uniune în cursul perioadei de PR, în raport cu totalul exporturilor din India. Acest fapt a dus la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază, iar concluziile cu privire la India s-au bazat pe datele disponibile.
2.3.2 Indonezia
(18)
Așa cum s-a menționat la considerentul (10), nicio societate din Indonezia nu a trimis răspunsuri la chestionar. Nu a existat cooperare din partea societăților din Indonezia. Acest fapt a dus la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază, iar concluziile cu privire la Indonezia s-au bazat pe datele disponibile.
2.3.3 RPC
(19)
Nu a existat cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi. Acest fapt a dus la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază, iar concluziile cu privire la RPC s-au bazat pe datele disponibile.
2.4. Modificarea configurației schimburilor comerciale
(20)
Pentru a stabili dacă a avut loc o modificare a configurației schimburilor comerciale, au fost evaluate importurile produsului care face obiectul anchetei din India și Indonezia în Uniune, precum și exporturile produsului care face obiectul anchetei din RPC în India și Indonezia. Aceste importuri au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, având în vedere nivelul relativ scăzut de cooperare sau lipsa cooperării din partea societăților din India, Indonezia și China (a se vedea secțiunea 2.3).
(21)
În acest sens, au fost utilizate pentru analiză statisticile COMEXT (6), statistici comerciale din India și Indonezia primite de la autoritățile naționale respective și statisticile de la Global Trade Information Services (7). Pentru a stabili perioade de 12 luni, s-au utilizat anii fiscali începând la 1 aprilie și terminându-se la 31 martie.
(22)
Volumul importurilor înregistrate în statisticile COMEXT acoperă un grup de produse mai mare decât produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei. Cu toate acestea, conform estimărilor furnizate de industria din Uniune, s-a putut stabili că o parte semnificativă a volumului acestor importuri era reprezentată de produsul în cauză și de produsul care face obiectul anchetei. În consecință, aceste date au putut fi utilizate în vederea stabilirii unei modificări a configurației schimburilor comerciale.
2.4.1 Importurile în Uniune
(23)
Statisticile COMEXT arată o modificare semnificativă în configurația schimburilor comerciale în decursul PA (a se vedea tabelul 1).
Tabelul 1
Volumele importurilor (milioane de m2) (8)
Aprilie 2009/martie 2010
Aprilie 2010/martie 2011
Aprilie 2011/martie 2012
Aprilie 2012/martie 2013
RPC
288,40
385,85
110,30
85,93
India
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonezia
0,004
0,16
3,22
33,31
Sursă: statisticile COMEXT
Importurile din RPC
(24)
Conform statisticilor COMEXT, importurile produsului în cauză din RPC către Uniune au scăzut considerabil după instituirea măsurilor provizorii în februarie 2011 (9) și a măsurilor definitive în august 2011 (10). Tabelul 1 de mai sus arată că, în perioadele 2010/2011 și 2011/2012, importurile în Uniune din RPC au scăzut de la 385,85 milioane de m2 la 110,30 milioane de m2 (cu aproximativ 70 %) și în perioadele 2010/2011 și 2012/2013 (cu aproximativ 80 %) scăzând în continuare la 85,9 milioane de m2.
Importurile din India
(25)
În conformitate cu statisticile COMEXT, în anul fiscal 2009/2010, cantitățile importate din India către Uniune au fost de 0,35 milioane de m2, în anul fiscal 2010/2011 au fost de 0,28 milioane de m2, crescând în mod semnificativ între 2011/2012 și 2012/2013, ajungând la 13,13 milioane de m2 în anul fiscal 2012/2013.
(26)
Astfel cum se precizează la considerentul (17) de mai sus, societatea Montex exportat către Uniune o cantitate foarte mică de produs care face obiectul anchetei în cursul PA - în raport cu totalul exporturilor din India, acestea reprezintă 1 % din exporturile din India către Uniune în perioada 2012/2013. Mai mult, s-a constatat că Montex exportă produsul care face obiectul anchetei sub un cod NC incorect - 7019 52. Exporturile sale, prin urmare, au trebuit adăugate la statisticile COMEXT, după cum se arată în tabelul 1 de mai sus.
Importurile din Indonezia
(27)
În conformitate cu statisticile COMEXT, în anul fiscal 2009/2010, cantitățile importate din Indonezia pe piața din Uniune au fost de 0,004 milioane de m2, în 2010/2011 au fost de 0,16 milioane de m2, crescând în mod semnificativ între 2011/2012 și 2012/2013, de la 3,22 milioane de m2 la 33,31 milioane de m2.
2.4.2 Exporturile din RPC către India și Indonezia
(28)
În aceeași perioadă, se observă o creștere dramatică a exporturilor din RPC către India și Indonezia.
Tabelul 2
Volumele importurilor (milioane de m2)
Aprilie 2009/martie 2010
Aprilie 2010/martie 2011
Aprilie 2011/martie 2012
Aprilie 2012/martie 2013
India
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonezia
5,78
4,01
8,94
11,54
Sursă: Statisticile vamale chineze
Exporturile din RPC către India
(29)
În conformitate cu statisticile vamale chineze, importurile din RPC în India ale produsului care face obiectul anchetei au crescut de la 4,8 milioane de m2 în anul fiscal 2009/2010 la 29,3 milioane de m2 în cursul anului fiscal 2012/2013.
Exporturile din RPC către Indonezia
(30)
În conformitate cu statisticile vamale chineze, importurile din RPC în Indonezia ale produsului care face obiectul anchetei au crescut de la 5,78 milioane de m2 în anul fiscal 2009/2010 la 11,54 milioane de m2 în cursul anului fiscal 2012/2013.
2.4.3 Concluzie cu privire la modificarea configurației schimburilor comerciale
(31)
Scăderea generală a exporturilor din RPC spre Uniune și creșterea în paralel atât a exporturilor din India și Indonezia către Uniune, cât și a exporturilor din RPC către India și Indonezia după instituirea măsurilor provizorii în februarie 2011 și a măsurilor definitive în august 2011 constituie o modificare a configurației schimburilor comerciale între țările menționate anterior, pe de o parte, și a exporturilor acestor țări către Uniune, pe de altă parte.
2.5. Natura practicii de eludare
(32)
Articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că modificarea configurației schimburilor comerciale trebuie să rezulte din practici, operațiuni sau activități pentru care nu există altă motivație suficientă sau justificare economică decât instituirea taxei. Practicile, operațiunile și activitățile includ, printre altele, transportul produsului care face obiectul măsurilor în vigoare prin țări terțe în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(33)
În timpul anchetei, s-au găsit dovezi ale practicilor de transbordare prin Indonezia și India și/sau ale certificatelor de origine incorecte. De exemplu, unele dintre importurile produsului în cauză în Uniune au fost transbordate prin Dubai sau Singapore cu certificate de origine din Indonezia/India, iar o parte dintre importurile către Uniune a fost transbordată prin intermediul unei societăți indiene care nu a cooperat la anchetă. Lipsa cooperării din partea oricăruia dintre fabricanții produsului care face obiectul anchetei, cu excepția Montex, este, de asemenea, un indiciu că nu există nicio producție reală în Indonezia și India, care ar putea justifica nivelurile de export din Indonezia și India către Uniune. Este rezonabil să se considere că, în cazul în care există, producătorii veritabili ar încerca să demonstreze neimplicarea lor în practici de eludare prin participarea la prezenta anchetă, în primul rând. În plus, ancheta nu a arătat dovezi privind o producție reală în cele două țări în cauză, în afară de cea a Montex. Mai mult, creșterea bruscă a importurilor din aceste două țări arată că produsele chinezești sunt transbordate către Uniune prin India și Indonezia și/sau sunt însoțite de certificate de origine incorecte.
(34)
Existența transbordării produselor originare din China prin India și Indonezia este, prin urmare, confirmată.
2.6. Lipsa unei motivații suficiente sau justificări economice, alta decât instituirea taxei antidumping
(35)
Ancheta nu a relevat niciun alt motiv întemeiat sau nicio altă justificare economică pentru transbordare în afară de evitarea măsurilor în vigoare privind produsul în cauză. Nu a fost identificat niciun alt element, cu excepția taxei, care ar putea fi considerat că servește drept compensare pentru costul transbordării anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din RPC prin India și Indonezia, în special în ceea ce privește transportul și reîncărcarea.
2.7. Neutralizarea efectului corectiv al taxei antidumping
(36)
În continuare, s-a evaluat dacă importurile în Uniune de produs care face obiectul anchetei au subminat efectele corective ale măsurilor în vigoare în ceea ce privește cantitatea și prețul. S-au utilizat date COMEXT, fiind considerate cele mai bune date disponibile, în ceea ce privește cantitățile și prețurile exporturilor efectuate de societățile care nu au cooperat din India și din Indonezia. Prețurile astfel determinate au fost comparate cu nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit pentru industria din Uniune la considerentul 74 din regulamentul inițial.
(37)
Creșterea importurilor din India către Uniune de la 0,35 milioane de m2 în 2009/2010 la 13,10 milioane de m2 în PR a fost semnificativă din punct de vedere al cantităților, în comparație cu volumele (foarte scăzute) ale importurilor din India înainte de instituirea măsurilor provizorii în 2009/2010. Creșterea importurilor din Indonezia către Uniune de la 0,04 m2 în 2009/2010 la 33,31 milioane de m2 în PR a fost considerată semnificativă din punct de vedere al cantităților, în comparație cu volumele (foarte scăzute) ale importurilor din Indonezia înainte de instituirea măsurilor provizorii în 2009/2010.
(38)
Pentru a evalua dacă efectele corective ale măsurilor în vigoare sunt compromise în ceea ce privește prețurile, s-au comparat prețurile importurilor din Indonezia și India cu nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum a fost stabilit în regulamentul inițial. Nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum a fost stabilit în regulamentul inițial, a fost ajustat pentru a ține seama de inflație. Prețul de export mediu ponderat al exporturilor din India și Indonezia a fost ajustat pentru a ține seama de costurile post import și ajustările de calitate stabilite în cadrul anchetei inițiale pentru importurile din RPC. Comparația a arătat prețuri de export semnificativ mai scăzute pentru exporturile din țările în cauză în Uniune. Prin urmare, s-a concluzionat că efectele corective ale măsurilor în vigoare au fost, de asemenea, compromise atât în materie de cantitate, cât și de preț.
2.8. Dovada existenței dumpingului
(39)
În cele din urmă, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă există elemente de probă pentru dumping.
(40)
În regulamentul inițial, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor din Canada, care, în cadrul anchetei respective, s-a dovedit a fi o țară analoagă cu economie de piață considerată adecvată pentru RPC. S-a utilizat valoarea normală stabilită în ancheta originală, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(41)
Prețurile de export din India și Indonezia au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prețul de export a fost prețul mediu de export al anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă provenind din fiecare dintre cele două țări în cauză pe parcursul PR, astfel cum a fost raportat în COMEXT. Exporturile societății indiene Montex nu s-au reflectat în statistici din cauza erorii de clasificare a produselor lor (a se vedea considerentul 25 de mai sus) și nu au fost utilizate pentru calcularea marjei de dumping.
(42)
În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, s-au făcut ajustări pentru a ține seama de diferențele de transport, asigurare și costuri de ambalare. Având în vedere că datele disponibile nu permit stabilirea nivelului de ajustări care trebuie făcute, ajustările au trebuit să fie stabilite pe baza celor mai bune date disponibile. Astfel, ajustarea pentru aceste diferențe s-a bazat pe un procentaj calculat ca parte din totalul cheltuielilor cu transportul, asigurarea și costurile de ambalare din valoarea vânzărilor realizate către Uniune, în condiții de livrare CIF, furnizate de producătorii-exportatori chinezi care au cooperat în cadrul anchetei inițiale.
(43)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, dumpingul a fost calculat comparând media ponderată a valorii normale stabilite în cadrul regulamentului inițial cu media ponderată corespunzătoare a prețurilor de export ale celor două țări în cauză pe parcursul perioadei de raportare a prezentei anchete, exprimată ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(44)
Comparația între media ponderată a valorii normale și media ponderată a prețurilor de export stabilite în acest fel a arătat existența dumpingului.
3. MĂSURI
(45)
Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că taxa antidumping definitivă instituită pentru importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din RPC a fost eludată prin operațiuni de transbordare prin India și Indonezia, în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(46)
În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) prima teză din regulamentul de bază, măsurile în vigoare privind importurile produsului în cauză ar trebui să fie extinse și asupra importurilor de același produs expediate din India și Indonezia, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca provenind din India și Indonezia.
(47)
Ar trebui extinse măsurile prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 791/2011 pentru „toate celelalte societăți”, care reprezintă o taxă antidumping definitivă de 62,9 % aplicabilă prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(48)
În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, care prevede ca orice măsură extinsă să se aplice importurilor care au fost înregistrate la intrarea în Uniune în conformitate cu regulamentul de deschidere, ar trebui să se perceapă taxe la importurile înregistrate de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia.
4. CERERI DE SCUTIRE
4.1 India
(49)
Astfel cum s-a menționat la considerentul (10), doi producători-exportatori s-au manifestat după deschidere, au răspuns la chestionar și au solicitat scutiri în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază - Montex și Urja Products.
(50)
Astfel cum s-a menționat la considerentul (11), s-a constatat că una dintre cele două societăți, Urja Products, nu produce produsul care face obiectul anchetei. Scutirea în temeiul articolului 13 alineatul (4) din regulamentul de bază nu se aplică în cazul acestei societăți.
(51)
S-a stabilit că Montex nu era implicată în practicile de eludare care fac obiectul prezentei anchete. Societatea a demonstrat că este un producător real, a cărui capacitate de producție depășește volumul de exporturi către Uniune ale produsului care face obiectul anchetei. Societatea a prezentat un set complet de date și a fost verificată la fața locului. Datele verificate referitor la înființarea societății comerciale, achiziționarea de utilaje, procesul de producție, capacitate, stocuri, achizițiile de materii prime, costurile de producție au stat la baza concluziilor. În plus, acest producător a putut demonstra că nu are legătură cu niciunul dintre producătorii/exportatorii din China cărora li se aplică măsurile existente sau cu societățile implicate în practici de eludare. Prin urmare, acestei societăți i s-a putut acorda o scutire de la taxele vamale extinse.
4.2 Indonezia
(52)
Astfel cum se menționează la considerentul (10), niciun producător-exportator din Indonezia nu a prezentat o cerere de scutire în temeiul articolului 13 alineatul (4) din regulamentul de bază. Ancheta nu a evidențiat niciun producător real de produse în cauză în Indonezia.
4.3 Nou-veniți
(53)
Producătorii din India și Indonezia, care nu au participat la această anchetă și/sau nu au exportat produsul în cauză către Uniune în cursul PR, pot solicita o scutire de la taxa antidumping extinsă, în conformitate cu articolul 11 alineatele (3) și (4) și cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acestora li se va cere să completeze un chestionar pentru a permite Comisiei să stabilească dacă se poate acorda o scutire. Scutirea poate fi acordată după o evaluare a situației pe piață a produsului în cauză, a capacității de producție și a ratei de utilizare a capacităților, a achizițiilor și a vânzărilor, a probabilității de continuare a unor practici pentru care nu există un motiv întemeiat sau o justificare economică suficientă și a dovezilor dumpingului. Comisia efectuează, în mod normal, și o vizită de verificare la fața locului. Cererea ar trebui adresată Comisiei și ar trebui să cuprindă toate informațiile relevante, în special orice modificare a activităților societății legate de producție și vânzări.
(54)
În cazul în care scutirea se justifică, Comisia, în urma consultării Comitetului consultativ, propune modificarea în consecință a măsurilor extinse în vigoare. În continuare, orice derogare acordată va fi monitorizată, pentru a asigura respectarea condițiilor.
5. INFORMAREA PĂRȚILOR
(55)
Faptele și considerațiile esențiale care au condus la concluziile de mai sus au fost aduse la cunoștința tuturor părților interesate, acestea fiind invitate să prezinte observații. Observațiile prezentate oral sau în scris de către părțile interesate au fost analizate. Niciunul dintre argumentele prezentate nu a determinat o modificare a concluziilor finale,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Taxa antidumping definitivă aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” instituită prin articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 791/2011 la importurile de țesături din fibre de sticlă cu ochiuri deschise, cu o dimensiune a ochiurilor de peste 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și având o greutate de peste 35 g/m2, excluzând discurile din fibră de sticlă, originare din Republica Populară Chineză, se extinde la importurile din țesături din fibre de sticlă cu ochiuri deschise, cu o dimensiune a ochiurilor de peste 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și având o greutate de peste 35 g/m2, excluzând discurile din fibră de sticlă, expediate din India și Indonezia, indiferent dacă au fost declarate sau nu ca fiind originare din India și Indonezia, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7019 51 00 și ex 7019 59 00 (coduri TARIC 7019510014, 7019510015, 7019590014 și 7019590015), cu excepția celor produse de Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (cod TARIC adițional B942).
(2) Aplicarea scutirii acordate Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valide, în conformitate cu cerințele stabilite în anexa la prezentul regulament. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa antidumping instituită de alineatul (1) din prezentul articol.
(3) Taxa extinsă în temeiul alineatului (1) din prezentul articol se percepe la importurile expediate din India și Indonezia, declarate sau nu ca fiind originare din India și Indonezia, înregistrate în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 322/2013 al Comisiei și cu articolul 13 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009.
(4) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
(1) Cererile de scutire de la taxa extinsă prin articolul 1 se formulează în scris în una dintre limbile oficiale ale Uniunii Europene și trebuie semnate de către o persoană autorizată să reprezinte entitatea care solicită scutirea. Cererea trebuie trimisă la următoarea adresă:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Bruxelles
Belgia
Fax (32 2) 295 65 05
(2) Importurile provenind de la societățile care nu eludează măsurile antidumping instituite prin Regulamentul (UE) nr. 791/2011 pot fi scutite de taxa extinsă prevăzută la articolul 1, în temeiul dispozițiilor relevante din regulamentul de bază.
Articolul 3
Autoritățile vamale sunt invitate să suspende înregistrarea importurilor prevăzută la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 322/2013.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2013.