PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 471/2014
ze dne 13. května 2014
o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 27. dubna 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (2), kterým informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) do Evropské unie.
(2)
Řízení zahájila Komise na základě podnětu, který podala dne 14. března 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování solárního skla a o tím způsobené podstatné újmě, což Komise považovala za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“) Komise před zahájením řízení oznámila vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž subvencovaný dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala čínskou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě vzájemní dohody.
(4)
Čínská vláda přijala nabídku ke konzultacím, jež pak následně proběhly. Řešení na základě vzájemné dohody se v rámci těchto konzultací nedosáhlo. Komise však řádně přihlédla ke stanoviskům, jež čínská vláda předložila ohledně režimů uvedených v podnětu. V návaznosti na konzultace byla obdržena podání ze strany čínské vlády.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 28. února 2013 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (3), kterým informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
(6)
Dne 27. listopadu 2013 Komise nařízením Komise (EU) č. 1205/2013 (4) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR.
(7)
Analýza újmy provedená v rámci tohoto antisubvenčního šetření a analýza újmy provedená v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření vycházejí ze stejné definice výrobního odvětví Unie, stejných reprezentativních výrobců v Unii a stejného období šetření a přinášejí stejné závěry, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení odpovídajícího zjištění v obou řízeních. Z tohoto důvodu byly stanoviska týkající se aspektů újmy předložená v jednom z těchto řízení zohledněna v obou řízeních.
3. Strany dotčené řízením
(8)
O zahájení šetření Komise oficiálně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány ČLR. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se.
(9)
Účastníci řízení měli možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Žadatelé, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a orgány ČLR předložili svá stanoviska. Všichni účastníci řízení, kteří o to požádali a kteří prokázali, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byli vyslechnuti.
3.1 Výběr vzorku
(11)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude šetření týkat, a to prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(12)
Komise sestavila vzorek pěti společností z osmi výrobců, kteří se přihlásili, na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v průběhu období šetření.
(13)
Po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, jelikož to byl jediný z osmi výrobců, jež se přihlásili, který byl v zahajovací fázi. Z tohoto důvodu spatřovala Komise nebezpečí v tom, že v případě jeho zahrnutí by ukazatele újmy, zejména pokud jde o ziskovost, nemusely poskytovat věrohodný obrázek o situaci výrobního odvětví Unie.
(14)
V důsledku toho zahrnoval konečný vzorek čtyři výrobce v Unii. Jejich výroba představovala 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření. Vzorek byl tudíž považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(15)
Na základě článku 29 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Komise prozkoumala předložené důvody a jejich žádosti vyhověla. Vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebyla v obecném informačním dokumentu zveřejněna žádná další jména, jelikož by to umožnilo identifikaci společností požadujících zachování anonymity.
(16)
Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) však již byla veřejně známá, poněvadž tato společnost prohlásila, že je jednou ze společností, které podnět podporují. V obecném informačním dokumentu proto byla tato společnost jmenována.
(17)
V nedůvěrné verzi svých stanovisek k poskytnutým informacím také žadatel jmenoval tři výrobce v Unii, kteří ukončili činnost (Guardian, AGC a Centrosolar Glass), a čtvrtou společnost, která výrazně omezila výrobu (Saint Gobain).
3.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(18)
V oznámení o zahájení řízení byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a v dané lhůtě poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(19)
Devět vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Spolupracující společnosti zahrnovaly téměř 100 % vykázaného vývozu solárního skla do Unie v průběhu roku 2012.
(20)
Podle článku 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 76 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(21)
Komise v souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení informovala všechny dotčené strany o vybraném vzorku a vyzvala je, aby se s němu vyjádřily. Komise žádná stanoviska neobdržela.
3.4 Individuální zjišťování
(22)
Žádný vyvážející výrobce v ČLR nepožádal o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
3.5 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů
(23)
Na formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení řízení, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a na dotazník odpověděli dva dovozci a dvanáct uživatelů. Vzhledem k nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku nutný.
4. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(24)
Dotazníky byly zaslány čínské vládě, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, všem dovozcům, kteří se přihlásili, a všem uživatelům, kteří se přihlásili. Čínské vládě byl také zaslán dodatek k dotazníku, který jí byl zaslán, a čínská vláda byla požádána, aby jej předala komerčním bankám ve státním vlastnictví v ČLR, které v průběhu období šetření půjčily prostředky společnostem zařazených do vzorku. Čínská vláda uvedla, že dodatek dotčeným bankám předala, avšak zatím žádné odpovědi neobdržela.
(25)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(26)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které účastníci řízení poskytli a které považovala za nezbytné pro konečné zjištění subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě byly provedeny takto:
a)
vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd, Flat Solar Glass Group Co., Ltd, Shanghai Flat Glass Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group“),
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV“);
b)
vláda ČLR:
-
ministerstvo obchodu, Peking,
-
čínská komise pro bankovní dohled, Peking;
c)
výrobci v Unii:
-
GMB/IF, Německo,
-
[důvěrné],
-
[důvěrné],
-
[důvěrné],
-
[důvěrné];
d)
dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Vetrad NV, Nizozemsko,
e)
uživatelé:
-
Sunerg Solar SRL, Itálie,
-
Viessmann Faulquemont SAS, Francie.
(27)
Všem účastníkům řízení byl zaslán informační dokument, který obsahoval základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě Komise navrhla uložit vyrovnávací cla na solární sklo pocházející z Čínské lidové republiky. Všem stranám byla sdělena lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.
(28)
Stanoviska předložená účastníky řízení byla zvážena a případně vzata v úvahu.
(29)
Čínská vláda tvrdila, že tento informační dokument nesplňoval normy stanovené v článcích 22.3 a 22.5 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, protože neobsahoval dostatečně podrobná zjištění a závěry vyšetřujícího orgánu. Čínská vláda však neposkytla žádný konkrétní příklad tohoto údajného selhání. Komise dokument důkladně přezkoumala a domnívá se, že obsahuje dostatečné informace k tomu, aby čínská vláda mohla uplatňovat svá práva na obhajobu.
(30)
Některé informace nemohly být v informačním dokumentu zahrnuty, jelikož se jednalo důvěrné obchodní informace, a proto byly poskytnuty pouze dotčeným vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku byly zaslány důvěrné konkrétní informace obsahující výpočty a údaje týkající se jednotlivých vyrovnávaných režimů a výhod, a byla jim dána 25denní lhůta k poskytnutí stanovisek.
5. Období šetření
(31)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(32)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „solární sklo“). Dotčený výrobek spadá v současnosti pod kód KN ex 7007 19 80.
2. Obdobný výrobek
(33)
Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu ČLR, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Definice výrobku
(34)
Jeden dovozce, který není ve spojení, požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že k takovým stavbám jsou zapotřebí skleněné tabule mnoha různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce také předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu tvoří sklo s obsahem železa vyšším než 300 ppm. V důsledku toho tento dovoz nespadá do definice výrobku. Pokud jde o zbývající část jeho dovozu, Komise je toho názoru, že navzdory rozdílu ve velikosti mohou být uvedené skleněné tabule použity také jako solární sklo. Dovozci by za účelem obcházení cla mohli objednat větší skleněné tabule, než potřebují, a pak sklo oříznout až v Unii. Zahradnické sklo s obsahem železa nižším než 300 ppm proto spadá do definice dotčeného výrobku.
(35)
Další dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití.
(36)
Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina skla dováženého uvedeným výrobcem, který není ve spojení, nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny výše. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární.
(37)
Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise však zastává názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Všechny výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem jsou proto mimo oblast působnosti tohoto šetření.
(38)
Z důvodu právní jistoty je třeba objasnit, že jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které splňuje technické vlastnosti uvedené v 32. bodě odůvodnění, spadá i nadále do definice dotčeného výrobku, neboť může být používáno jako solární sklo.
(39)
Po poskytnutí informací tentýž dovozce namítal, že jelikož solární sklo, které lze též použít jako nábytkářské sklo, nebylo z působnosti vyloučeno, znamená to pro společnosti administrativní zátěž a zpoždění. To je údajně způsobeno skutečností, že společnosti jsou povinny zasílat zkušební protokoly celním orgánům v Unii pokaždé, když se celní orgány dotazují, zda se na dovážené zboží vztahují opatření.
(40)
Komise se domnívá, že tyto druhy skla by neměly být vyloučeny z oblasti působnosti šetření, protože solární sklo lze potenciálně používat i v zahradnictví a nábytkářství. K zajištění náležité ochrany výrobního odvětví Unie proti poškozujícímu účinku subvencí, které jsou vyrovnávány, je třeba zabránit mezerám, které mohou umožnit obcházení. Pozitivní účinek odpovídající ochrany převažuje nad negativním účinkem dodatečné administrativní zátěže pravděpodobně způsobené dotčenému dovozci.
(41)
Tentýž dovozce rovněž tvrdil, že z definice dotčeného výrobku by mělo být vyloučeno plavené sklo, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Dovozce uvedl, že výrobky z plaveného skla určené pro bytové zařízení nelze použít jako solární sklo, a proto by měly být vyloučeny z působnosti šetření. Plavené sklo však nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, neboť splňuje všechny technické vlastnosti uvedené výše. Z důvěrných dokumentů, které Komisi poskytli během šetření účastníci řízení, vyplývá, že plavené sklo lze použít jako solární sklo a vyrábí jej jak výrobní odvětví v Unii, tak čínští vývozci. Tuto skutečnost potvrzují informace veřejně dostupné na internetu (5). Plavené sklo proto zůstává v působnosti šetření.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(42)
Žadatel uvedl, že ČLR subvencuje své odvětví výroby solárního skla. Podnět obsahuje důkazy prima facie týkající se několika praktik subvencování zahrnutých jak v právních předpisech, tak i v řadě politických a plánovacích dokumentů, na nichž je státní podpora v daném odvětví založena.
(43)
Komise přezkoumala a analyzovala dokumenty uvedené v podnětu, jakož i další dokumenty předložené v průběhu šetření čínskou vládou a vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a zjistila, že mnoho z těchto dokumentů skutečně dokazuje, že odvětví výroby solárního skla v ČLR využívá v mnoha oblastech preferenčního zacházení.
(44)
Čínská vláda zahrnula odvětví výroby solárního skla mezi „klíčová“ výrobní odvětví ve svém 12. pětiletém plánu (6). Čínská vláda rovněž vydala zvláštní politický dokument „12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví“, ve kterém se klade důraz na sklo jako hlavní pomocný materiál pro fotovoltaické odvětví, u něhož je vyžadována domácí výroba. V souladu s tímto plánem má vláda podporovat průmyslový vývoj a technologické inovace a přilákat finanční prostředky pro toto odvětví.
(45)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila způsob, jakým Komise citovala z 12. pětiletého plánu v kontextu solárního skla. To bylo zamítnuto, jelikož uvedený plán konkrétně zmiňuje solární sklo, a to v kapitole 9 sloupci 6 týkajícím se „Klíčových oblastí rozvoje výroby“. 12. pětiletý plán jasně stanoví priority čínské vlády pro období, na které se vztahuje, přičemž jednou z těchto priorit je výroba solárního skla.
(46)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila způsob, jakým Komise interpretovala „12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví“, přičemž uvedla, že se závěry Komise nesouhlasí. Nicméně tato výhrada byla odmítnuta, neboť jasně odporuje informacím obdrženým od jiných orgánů čínské vlády. Během návštěvy u čínské vlády ministerstvo průmyslu a informačních technologií vysvětlilo, že solární sklo je zahrnuto v tomto plánu, který se silně zaměřuje na zvyšování kvality, jelikož dobrá kvalita solárního skla je nezbytná k podpoře solárního fotovoltaického odvětví.
(47)
O významu inovací a nových materiálů obecně pojednává dokument „12. pětiletý program průmyslových technologických inovací“ (7), který je určen k provádění pětiletého plánu a také „dlouhodobého plánu vědeckotechnického rozvoje“ (8). Jeho silné zaměření na technologické inovace zahrnuje vývoj nových materiálů. V této souvislosti se také konkrétně zmiňuje solární sklo.
(48)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, přičemž uvedla, že v žádném z uvedených dokumentů nebylo solární sklo zmíněno. Komise konstatuje, že oba tyto dokumenty jsou určeny k tomu, aby poskytovaly zvláštní pomoc technologicky vyspělým podnikům, jak je uvedeno v 401. a 402. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 1239/2013 (dále jen „nařízení o solárních panelech“), kde čínská vláda uvedla tytéž argumenty. (9) Oba dokumenty provádějí 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví a pomáhají technologicky vyspělým podnikům, které zahrnují mnoho výrobců solárního skla.
(49)
„Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace““, (které se společně s přiloženými „dočasnými pravidly o podpoře průmyslové restrukturalizace“ označuje jako „rozhodnutí č. 40“) uvádí, že čínská vláda bude aktivně podporovat rozvoj nových odvětví energetiky a urychlí rozvoj odvětví solární energie (10); vyzývá všechny finanční instituce, aby poskytly úvěrovou pomoc pouze podporovaným projektům (kategorie, do níž patří projekty týkající se solárního skla) a slibuje provádění „dalších preferenčních politik na podporované projekty“ (11).
(50)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad Komise, pokud jde o článek 5 a článek 17 „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace“. Čínská vláda uvedla, že článek 5 nezmiňuje solární sklo. Jelikož však zmiňuje podporu solární energetiky, k níž je solární sklo zapotřebí, Komise je toho názoru, že solární sklo spadá do oblasti působnosti dočasných pravidel.
(51)
Čínská vláda pak zpochybnila výklad Komise, pokud jde o článek 17, který sice stanoví, že pouze podporovaná odvětví by měla obdržet úvěrovou pomoc, avšak nařizuje, aby se tak dělo spíše „podle úvěrových zásad“ než na preferenčním základě.
(52)
Při kontrole společností zařazených do vzorku ani při návštěvě u čínské vlády nebyly zjištěny žádné důkazy, že toto ustanovení bylo dodržováno. Dotčené banky při šetření nespolupracovaly tak, aby bylo možné toto ustanovení vyzkoušet nebo ověřit. Šetření ve skutečnosti ukázalo, že některé podniky preferenční úvěrové politiky využívají. Komise proto odmítá tvrzení čínské vlády, že poskytování úvěrů odvětví výroby solárního skla bylo prováděno „podle úvěrových zásad“. Klíčovým bodem zůstává, že všechny finanční instituce poskytují úvěry podporovaným odvětvím, která zahrnují výrobu solárního skla, a že tato podpora je poskytována de facto za preferenčních podmínek.
(53)
Národní komise pro rozvoj a reformy v roce 2011 vydala Státní radě doporučení, aby přezkoumala program v rozhodnutí č. 40. Státní rada vydala „Rozhodnutí Státní rady č. 9 o vyhlášení a provedení katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ (dále jen „rozhodnutí č. 9“). Tento dokument „aktivně vyzývá“ čínskou vládu a veřejné orgány, aby „vedly rozvoj příslušných odvětví a optimalizovaly průmyslovou restrukturalizaci“. Ustanovení čl. 12 odst. 2 rozhodnutí č. 9 konkrétně zmiňuje podporu výroby „ultra čirého plaveného skla pro odvětví solární energie“.
(54)
Národní plán pro střednědobý a dlouhodobý rozvoj v oblasti vědy a technologie (2006-2020), přijatý čínskou vládou, slibuje, že „politika financování bude na prvním místě“, že „podpoří finanční instituce, aby poskytovaly preferenční úvěrovou pomoc hlavním národním projektům v oblasti vědecké a technologické industrializace“, „podpoří finanční instituce, aby zlepšily a posílily finanční služby poskytované podnikům působícím v oblasti špičkových technologií“ a „zavede preferenční daňovou politiku v zájmu rozvoje podniků působících v oblasti špičkových technologií“.
(55)
Výroba solárního skla spadá pod popis technologicky vyspělého podniku, jak dokazuje řada výrobců se statusem podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií, a je novým odvětvím jak v Číně, tak i v Unii. V této souvislosti Komise rovněž poznamenává, že jedna ze společností zařazených do vzorku obdržela zvláštní grant od Národní komise pro rozvoj a reformy jako ocenění za její inovace v oblasti solárního skla, což jednoznačně dokazuje zájem čínské vlády v tomto odvětví vyspělých technologií.
(56)
Žadatel uvedl, že údajné subvence sestávaly z režimů uvedených v oddílu C bodě 2. Po kontrole společností zařazených do vzorku v ČLR a návštěvě u čínské vlády Komise tyto režimy analyzovala, pokud z nich společnosti zařazené do vzorku získaly výhodu v průběhu období šetření.
2. Další zjištěné režimy subvencí
(57)
Během kontroly společností zařazených do vzorku vyšly při analýze jejich vnitřních záznamů najevo subvence od správních orgánů na úrovni provincií, měst, obvodů nebo okresů. Tyto subvence žadatel ve svém podnětu konkrétně neuváděl. Na základě informací, které má Komise k dispozici, není jasné, zda se jedná o subvence ad hoc nebo o místní subvenční programy. Nicméně v důsledku místní povahy těchto režimů nelze očekávat, že by žadatelé byli o podrobnostech uvedených subvencí informováni, a proto nejsou uvedené subvence v podnětu přímo zmíněny.
(58)
Komise nabídla další konzultace s čínskou vládou týkající se těchto jiných subvencí, které jsou specifické pro určité společnosti nebo umístění, jež byly zjištěny v záznamech společností zařazených do vzorku v průběhu inspekcí na místě a nebyly zmíněny v podnětu. Tyto konzultace Komise nabídla za účelem zajištění náležitého postupu v průběhu šetření. Čínská vláda tuto nabídku odmítla, přičemž uvedla, že by taková nabídka nebyla v souladu s Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
(59)
Komise se domnívá, že tyto jiné subvence jsou úzce spojeny s druhy opatření a postupů, o kterých pojednává podnět a oznámení o zahájení řízení. Tato opatření zahrnují stejný druh finančního příspěvku a výhod, pokud jde o dotčený výrobek, a proto se na ně vztahuje definice „subvenční praktiky nebo praktik, které mají být předmětem šetření“, jež mají být podle čl. 22 odst. 2 písm. iii) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních uvedeny v oznámení o zahájení řízení. Seznam režimů uvedených v oznámení o zahájení řízení není vyčerpávající, což je patrné z formulace „Subvence spočívají mimo jiné v...“ v oddílu 3. Komise proto dospěla k závěru, že tyto další subvence spadají do oblasti působnosti tohoto řízení.
(60)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních ze strany Komise a uvedla, že podle jejího názoru neměla Komise žádný právní základ pro vyrovnávání zvláštní subvence poskytnuté jednomu z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, i kdyby tato subvence byla přímo spojena se subvenční praktikou zjištěnou žadateli. Komise nesouhlasí s výkladem Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních ze strany čínské vlády v tomto bodě. Pokud žadatelé zjistili subvenční praktiku a v rámci stejné subvenční praktiky jsou společně s příklady vnitrostátních režimů zjištěny místní výhody, Komise má za to, že má právo vyrovnávat veškeré zjištěné výhody. To platí zejména v případě, kdy jsou působení, povaha a účinky zjištěných výhod stejné jako u jiných režimů, které jsou již uvedeny v podnětu i oznámení o zahájení řízení.
3. Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
(61)
Komise oznámila čínské vládě dne 18. prosince 2013, že zváží použití dostupných údajů, a to v důsledku nedostatečné reakce komerčních bank ve státním vlastnictví, kterým čínská vláda zaslala dodatek, který jí byl poskytnut.
(62)
Dne 26. prosince 2013 čínská vláda odpověděla a vyjádřila nesouhlas s navrhovaným použitím článku 28 proti „údajně státem vlastněným bankám“, avšak nezpochybnila skutečnost, že banky odpověď na dotazník nepředložily. Čínská vláda rovněž nezpochybnila skutečnost, že jsou uvedené banky ve vlastnictví státu. Proto neměla Komise jinou možnost, než využít nejlepší dostupné údaje, pokud jde o údaje, které měly poskytnout komerční banky ve státním vlastnictví.
(63)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití článku 28 pro nahrazení informací, které byly požadovány v dodatku zaslaném komerčním bankám ve státním vlastnictví. Komise nepopírá, že čínská vláda předložila v tomto šetření informace, které Komise analyzovala a v nezbytné míře zohlednila. Jelikož však ani čínská vláda, ani komerční banky ve státním vlastnictví nebyly schopny poskytnout některé informace, například o úvěruschopnosti, musela Komise využít „dostupné údaje“ podle článku 28 základního nařízení.
(64)
Pokud jde o jiné subvence, které nebyly výslovně uvedeny v oznámení o zahájení řízení s odkazem na konkrétní program a byly zjištěny během inspekcí na místě u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Komise k dosažení svých závěrů využila veškeré důkazy, které měla k dispozici. Tyto zjištěné subvence náležely k typům opatření a postupů popsaným v oznámení o zahájení řízení a Komise nabídla čínské vládě další konzultace ohledně těchto subvencí, nicméně tato nabídka nebyla přijata. Komise se domnívá, že uvedené subvence jsou úzce spojeny s druhy opatření a postupů, o kterých pojednává podnět a oznámení o zahájení řízení.
(65)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, pokud jde o subvence zjištěné v průběhu kontrol provedených u společností zařazených do vzorku a všechny ostatní body týkající se režimů subvencí. Komise by ráda objasnila, že v těchto případech článek 28 nepoužila. V případě, že byla spolupráce dobrá, avšak informace jednoduše nebylo možné poskytnout - například pokud jde o přesný právní základ pro jednorázovou platbu subvence - byly důkazy poskytnuté dotčenou společností použity pro dosažení závěru, zda se jednalo o napadnutelnou subvenci či nikoli.
(66)
Čínská vláda též tvrdila, že Komise neposkytla dostatečné informace, když použila nejlepší dostupné údaje podle článku 28 základního nařízení. Toto tvrzení se ve skutečnosti týká použití závěrů z předchozích šetření, kdy byla šetřena tatáž subvence. V takových případech Komise odkazuje na příslušné body odůvodnění dotčeného nařízení a shrnuje zjištěné argumenty.
(67)
Čínská vláda poznamenává, že informační dokument nepopisuje podrobně u společností zařazených do vzorku žádné zjištěné konkrétní jednorázové subvence. Takto bylo učiněno výslovně za účelem ochrany důvěrných obchodních informací poskytnutých Komisi společnostmi zařazenými do vzorku a žádný další výtah, který nemá důvěrnou povahu, není možný. Úplné důvěrné informace byly poskytnuty každému jednotlivému vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku. Pokud právní základ poskytl vyvážející výrobce zařazený do vzorku, pak to bylo poznamenáno v informacích, které byly poskytnuty zpět společnosti. V každém případě, když byly čínské vládě v souvislosti s uvedenými subvencemi nabídnuty konzultace, byla jí rovněž dána příležitost poskytnout další podstatné informace, což neučinila.
4. Šetřené režimy
(68)
Komise zaslala čínské vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku dotazník a vyžádala si informace týkající se těchto režimů, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence odvětví výroby solárního skla:
-
preferenční úvěry odvětví výroby solárního skla:
-
úvěrové linky a půjčky se zvýhodněnou úrokovou sazbou poskytnuté komerčními bankami ve státním vlastnictví a veřejnými rozvojovými bankami (12),
-
subvenční programy vývozních úvěrů,
-
vývozní záruky,
-
státem financované pojištění pro zelené technologie („Green express“),
-
finanční výhody z poskytnutí přístupu k offshore holdingovým společnostem,
-
splátky úvěru vládou;
-
grantové programy:
-
subvence „známých značek“ a programu „China World Top Brands“,
-
fondy pro vnější expanzi průmyslu v provincii Guandong;
-
dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou:
-
poskytování antimonu,
-
dodávání elektrické energie,
-
poskytování práv k užívání pozemků;
-
programy osvobození od přímých daní a jejich snížení:
-
programy osvobození od přímých daní nebo jejich snížení v rámci programu „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“
-
snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy,
-
osvobození od daně a snížení daně z příjmů pro „produktivní podniky se zahraničními investicemi“,
-
snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně,
-
zápočet daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi,
-
preferenční daň z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které jsou uznávány jako podniky využívající nejnovější a špičkové technologie,
-
snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v určených projektech,
-
preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu,
-
daňové programy v provincii Guandong,
-
osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky,
-
programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla:
-
osvobození od DPH při využívání dovezeného zařízení,
-
odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně,
-
osvobození od DPH a od cla na nákupy fixních aktiv rámci programu na rozvoj zahraničního obchodu
-
jiné subvence a jiné subvenční programy (včetně programů správních orgánů na úrovni provincií, měst, obvodů nebo okresů).
5. Politika preferenčních úvěrů, jiné financování, záruky a pojištění
5.1 Zvýhodněné úvěry
a) Úvod
(69)
Komise zaslala čínské vládě dodatek, který měl být předán komerčním bankám ve státním vlastnictví, veřejným rozvojovým bankám a soukromým finančním institucím, které půjčily v průběhu období šetření finanční prostředky společnostem zařazeným do vzorku. Čínská vláda sdělila Komisi, že tak učinila, avšak zatím žádné odpovědi neobdržela. Jak bylo uvedeno výše, Komise proto oznámila čínské vládě, že kvůli této nedostatečné spolupráci použije článek 28 a k dosažení závěrů ohledně tohoto bodu využije dostupné údaje.
b) Právní základ
(70)
Preferenční úvěry v Číně upravují tyto právní předpisy: Zákon ČLR o komerčním bankovnictví (dále jen „zákon o bankovnictví“), obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínskou lidovou bankou dne 28. června 1996 a rozhodnutí č. 40 Státní rady, jak je uvedeno výše.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(71)
Předchozí antisubvenční šetření proti ČLR dospěla k závěru, že v bankovním systému v Číně převládají banky vlastněné státem nebo banky, ve kterých má stát vliv prostřednictvím držby akcií. Obojí se souhrnně označuje jako „komerční banky ve státním vlastnictví“. Komise rovněž zjistila, že komerční banky ve státním vlastnictví vykonávají vládní moc. Komise neshledala žádné důkazy, že se situace změnila. Jak je uvedeno ve 161. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, které se týká posledního šetření v této záležitosti, pět největších komerčních bank ve státním vlastnictví (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications a ICBC) představuje více než 50 % bankovního sektoru z hlediska bilanční sumy.
(72)
Na základě využití dostupných údajů, včetně skutečností stanovených v nařízení o solárních panelech, platí i nadále závěr, že komerční banky ve státním vlastnictví jsou veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, jak bylo podrobně uvedeno ve 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech.
(73)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila tento závěr, přičemž uvedla, že Komise neuvedla důvody, proč považovala komerční banky ve státním vlastnictví za veřejnoprávní subjekty. Komise toto tvrzení odmítá, jelikož důvody, proč jsou komerční banky ve státním vlastnictví veřejnoprávními subjekty, jsou uvedeny ve 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech a čínská vláda neposkytla žádné informace, které by byly s uvedenými nejlepšími dostupnými údaji v rozporu. Zde je jejich shrnutí:
a)
komerční banky ve státním vlastnictví drží největší tržní podíl a jsou převládajícími aktéry na trhu v ČLR;
b)
z dostupných údajů vyplývá, že komerční banky ve státním vlastnictví podléhají vládnímu dozoru prostřednictvím vlastnictví a správní kontroly jejich obchodního chování, včetně mezí pro úrokové sazby, které mohou nabízet;
c)
zákon o bankovnictví a ostatní právní předpisy vyžadují, aby banky půjčovaly v souladu s potřebami národního hospodářství, poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným projektům a upřednostňovaly podniky působící v oblasti nových a špičkových technologií.
(74)
Závěry v těchto bodech odůvodnění jsou nedávné, jelikož byly zveřejněny až na konci roku 2013, a byly zveřejněny s plným vědomím změny, která v červenci 2013 nastala v oblasti politiky týkající se spodních hranic pro úrokové sazby v Číně.
(75)
Stejně jako v předchozích šetřeních se Komise pokusila ověřit úlohu, kterou sehrává čínská vláda a zejména centrální banka, Čínská lidová banka, na finančních trzích a v bankovním sektoru, pokud jde o poskytování úvěrů pro odvětví výroby solárního skla. Zatímco spolupráce ze strany čínské vlády a Čínské lidové banky byla obecně uspokojivá, Čínská lidová banka neposkytla úplné znění „oběžníku Čínské lidové banky o otázkách úpravy úrokových sazeb u vkladů a úvěrů“ (YinFa (2004) 251), který stanoví spodní hranice a stropy úrokových sazeb pro úvěry a vklady. Pro úvěry komerčních bank (komerční banky ve státním vlastnictví i soukromé komerční banky) a úvěry veřejných rozvojových bank oběžník pouze stanovuje spodní hranici. V případě preferenčních úvěrů a úvěrů, pro něž čínská vláda přijala zvláštní předpisy, oběžník stanoví, že se úrokové sazby nesmějí pohybovat směrem nahoru. Přesná horní mez pro uvedené úvěry se stanoví ve zvláštních předpisech.
(76)
V průběhu inspekce Komise na místě Čínská lidová banka uvedla, že zmíněný dokument nelze poskytnout, jelikož nebyl veřejně k dispozici na jejích internetových stránkách. Vyhledáváním na internetu však byla nalezena kopie oběžníku a jeho překlad do angličtiny, a to v balíčku dokumentů, které čínská vláda před několika lety poskytla australským orgánům. (13) Vzhledem k neexistenci úřední kopie přímo od čínské vlády považovala Komise tuto verzi za pravdivou a úplnou kopii dotčeného oběžníku.
(77)
Z oběžníku vyplývá, že Čínská lidová banka ovlivňovala stanovování úrokových sazeb pro úvěry, které v období šetření v ČLR poskytovaly komerční banky ve státním vlastnictví. Čínská vláda vysvětlila, že v červenci 2013 Čínská lidová banka zrušila jak spodní hranici, tak strop pro úrokové sazby úvěrů. Tato skutečnost byla vzata na vědomí, nicméně jelikož k ní došlo po konci období šetření, nemá vliv na zde uvedené závěry. V každém případě spodní hranice pro úrokové sazby, která byla běžná v průběhu období šetření, není jediným argumentem, proč Komise považuje komerční banky ve státním vlastnictví za veřejnoprávní subjekty. Bez ohledu na to závěry uvedené v 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech stále platí.
(78)
Po poskytnutí informací čínská vláda učinila několik připomínek týkajících se oběžníku „YinFa (2004) 251“, aniž by poskytla vysvětlení, proč úplné znění tohoto oběžníku nebylo Komisi poskytnuto a aniž by potvrdila, zda je znění, které bylo poskytnuto australským orgánům a které Komise nalezla, správné. Jak bylo dříve zjištěno v šetření týkajícím se solárních panelů, tento oběžník jasně stanoví pokyny Čínské lidové banky ohledně poskytování úvěrů určené bankám. Jak bylo uvedeno v předchozích šetřeních, obsah tohoto oběžníku je důležitý pro porozumění toho, jakou úlohu čínská vláda a Čínská lidová banka sehrávají ve směřování bank a poskytování úvěrů.
(79)
I nadále platí závěr Komise, který byl již uveden v nařízení o solárních panelech, totiž že zaprvé článek 34 zákona o bankovnictví ukládá bankám povinnost vykonávat svou úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství. Potřeby národního hospodářství jsou stanoveny v 12. pětiletém plánu.
(80)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad článku 34 zákona o bankovnictví ze strany Komise, přičemž uvedla, že „tato věta je nejednoznačná a nedává bankám žádný výslovný pokyn, aby jednaly určitým způsobem. Žádný dokument nepopisuje potřeby národního hospodářství, ať se jedná o 12. pětiletý plán nebo jiné nařízení/rozhodnutí“.
(81)
To se odlišuje od výkladu článku 34 ze strany čínské vlády v šetření týkajícím se solárních panelů, kde byl popsán jako „neutrální“. Komise s tímto posouzením ze strany čínské vlády nesouhlasí. Komise je toho názoru, že politiky týkající se národního hospodářství jsou stanovené v 12. pětiletém plánu a zvláštním plánu pro fotovoltaické odvětví a že finanční ústavy jsou vyzývány k poskytování úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví výroby solárního skla, a čínská vláda neprokázala, že tomu tak není.
(82)
Čínská vláda upozornila Komisi na jiné články zákona o bankovnictví, zejména na články 4, 5 a 7, které by měly zajistit, aby byly úvěry poskytovány bez zásahů a po příslušném posouzení. Komise uznává, že tyto články existují, avšak poznamenává, že čínská vláda, banky a také dotčené společnosti zařazené do vzorku nebyly schopny prokázat, že úvěry byly poskytnuty bez zásahů - vzhledem k preferenčním úvěrům pro odvětví výroby solárního skla - a s posouzením úvěru -, jelikož navzdory žádostem nebyly žádné úvěrové dohody ani posouzení rizik, včetně úvěrových ratingů, poskytnuty jako věcné důkazy, ani nebylo shledáno jejich spojení s jakýmkoli úvěrem poskytnutým jakémukoli vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku.
(83)
Zadruhé se od bank vyžaduje, aby poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným odvětvím podle rozhodnutí č. 40 a č. 9, které mají právní sílu zákona. Čínská vláda potvrdila během kontroly na ministerstvu obchodu, že solární sklo je podporovaným odvětvím. To je v souladu s katalogem pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci z roku 2011, který poskytla čínská vláda ve své odpovědi na dotazník, a v němž je solární sklo klasifikováno v podporované kategorii.
(84)
Rozhodnutí č. 40 stanoví instrukce pro všechny finanční instituce v podobě závazných pokynů ohledně propagace a pomoci týkající se podporovaných odvětví, přičemž odvětví výroby solárního skla je podporovaným odvětvím.
(85)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila posouzení Komise, pokud jde o dopad rozhodnutí č. 40 a připojených nařízení, a rozhodnutí č. 9. Komise potvrzuje, že podle jejího posouzení jak rozhodnutí č. 40, tak připojená nařízení stanoví potřeny národního hospodářství. Stanoví strategii pro vládu a pro finanční sektor a zejména stanoví poskytování přímých úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví výroby solárního skla.
(86)
Čínská vláda byla požádána, aby objasnila právní status rozhodnutí Státní rady, jako je rozhodnutí č. 40. Ta však pouze odpověděla, že se jedná o nařízení vydané Státní radou, které není součástí čínských právních předpisů. Na podporu tohoto tvrzení však neposkytla žádné důkazy. Postoj, který čínská vláda zaujala, je v rozporu s veřejně dostupnými informacemi, které popisují Státní radu jako nejvyšší správní orgán, který má správní legislativní pravomoc. Podle těchto zdrojů jsou rozhodnutí Státní rady právně závaznými předpisy. (14) Na základě dostupných údajů Komise tedy zastává názor, že rozhodnutí č. 40 a prováděcí rozhodnutí připojená k uvedenému rozhodnutí, jako například rozhodnutí č. 9, jsou správní předpisy, a proto jsou součástí čínských právních předpisů.
(87)
Komise proto potvrzuje analýzu uvedenou ve 191. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, v němž dospěla k závěru, rozhodnutí č. 40 a rozhodnutí č. 9 jsou právně závazná pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty.
(88)
Komise rovněž zjišťovala, zda jsou soukromé banky v Číně pověřeny a/nebo řízeny čínskou vládou, aby výrobcům solárního skla nabízely preferenční úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(89)
Článek 34 zákona o bankovnictví je použitelný také pro soukromé banky v Číně. Čínská vláda a účastníci řízení nepředložili žádný důkaz, že závěr týkající se právní situace, jehož bylo dosaženo ve 174. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, totiž že jim čínská vláda dává pokyny stejně jako bankám ve vlastnictví státu, přestává platit. Článek 34 zákona o bankovnictví stanoví, že je bankám nařízeno „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“ (15). Za těchto okolností, jak je uvedeno v 188. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, o strategii komerčních bank ve státním vlastnictví i soukromých bank, pokud jde o poskytování úvěrů jak, rozhoduje čínská vláda.
(90)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěr, že pověřuje nebo řídí soukromé banky v ČLR a napadla zejména váhu, jakou Komise přikládá článku 34 zákona o bankovnictví, přičemž uvedla, že „pokud jde o“„potřeby národního hospodářství“, lze je vykládat různě a výklad se evidentně liší v závislosti na osobě/subjektu, která/který uvedené ustanovení zkoumá“.
(91)
Je pozoruhodné, že čínská vláda vyjádřila nesouhlas s výkladem Komise, nicméně nepředložila vlastní výklad vlastního právního předpisu.
(92)
Komisi však postačí odkázat na zjištění z předchozích šetření a v tomto případě na dostupné údaje, aby zopakovala závěr, že potřeby národního hospodářství jsou stanoveny v plánech a nařízeních vydaných ČLR a že článek 34 vyžaduje, aby banky poskytovaly úvěry v souladu s těmito popisy národního hospodářství, což zahrnuje podporu výroby solárního skla.
(93)
Zjištění, že čínská vláda pověřuje a řídí soukromé banky, aby v souladu s článkem 34 zákona o bankovnictví poskytovaly úvěry podporovaným odvětvím, proto zůstává zachováno.
(94)
Komise proto dospěla k závěru, že v případě úvěrů poskytnutých komerčními bankami ve státním vlastnictví v ČLR se jedná o finanční příspěvek výrobcům solárního skla ve formě přímého převodu peněžních prostředků vládou ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení.
(95)
Stejné důkazy také ukazují, že komerční banky ve státním vlastnictví (jakož i soukromé banky) jsou pověřeny nebo řízeny vládou, což v důsledku znamená, že existuje finanční příspěvek stanovený v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(96)
Pokud jde o specifičnost, Komise poznamenává, že čínská vláda nařizuje poskytovat preferenční úvěry omezenému počtu odvětví a že odvětví výroby solárního skla, jakožto součást fotovoltaického odvětví, je jedním z nich, jak je podrobně uvedeno v 172. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech. Čínská vláda zahrnula odvětví výroby solárního skla mezi „klíčová“ výrobní odvětví ve svém 12. pětiletém plánu. Rozhodnutí č. 40 uvádí, že čínská vláda aktivně podpoří rozvoj nových odvětví energetiky a urychlí rozvoj odvětví solární energie. Všem finančním institucím je dán pokyn, aby poskytly úvěrovou pomoc pouze podporovaným projektům, což je kategorie, do níž patří projekty týkající se solárního skla. Rozhodnutí rovněž slibuje provádění „dalších preferenčních politik na podporované projekty“.
(97)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění o specifičnosti a zejména způsob, jakým Komise interpretovala 12. pětiletý plán, přičemž uvedla, že „nemá žádnou právní hodnotu a není závazným dokumentem“. Komise nesouhlasí s tímto prohlášením, a poznamenává, že čínská vláda uvedla v předchozích šetřeních stejná tvrzení, která rovněž nebyla přijata. 12. pětiletý plán uvádí, že byl „projednán a schválen Všečínským shromážděním lidových zástupců a má sílu zákona.“
(98)
Komise proto dospěla k závěru, že subvence v podobě preferenčních úvěrů nejsou poskytovány obecně, a jsou tudíž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení.
(99)
V míře, v níž jsou vládní půjčky nebo půjčky od soukromých subjektů pověřených nebo řízených vládou poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je těmto poskytována výhoda.
(100)
Stejně jako v předchozích šetřeních se Komise pokusila ověřit posouzení úvěrového rizika vypracovaná bankami, které v průběhu období šetření půjčily finanční prostředky společnostem zařazeným do vzorku. Společnosti nepředložily žádné důkazy týkající se jejich úvěrového ratingu a banky při šetření nespolupracovaly. Komise proto neměla k dispozici žádný důkaz, že úvěry pro společnosti v odvětví výroby solárního skla byly založeny na posouzení rizik a že stanovená úroková sazba je výsledkem tohoto posouzení.
(101)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda, vyvážející výrobci ani banky neposkytly žádné informace, Komise využila dostupných údajů ke stanovení, zda preferenční úvěry v ČLR ve skutečnosti přinesly výhody vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, kteří měly úvěry od bank v ČLR.
(102)
Komise, stejně jako v šetření týkajícím se solárních panelů, začala s úředně zveřejněnými úrokovými sazbami centrální banky z Čínské lidové banky pro úvěry v juan renminbi („CNY“). Průměrná úroková sazba za období šetření činila 6,26 %.
(103)
Komise poté upravila úrokovou sazbu Čínské lidové banky s ohledem na úvěrové riziko dotčených společností. Ty však neposkytly žádné nezávislé úvěrové ratingy ani podobné informace, které by Komisi umožnily výpočet úvěrového ratingu. Komise nicméně v předchozích šetřeních zjistila, že úvěrové ratingy čínských firem jsou narušené vládní podporou a že neexistují žádné důkazy o jakémkoli smysluplném posouzení rizika příjemců úvěrů. Komise proto použila stejnou metodiku jako v šetření týkajícím se solárních panelů a považovala všechny dotčené společnosti za společnosti s neinvestičním stupněm „BB“, jak je definuje úvěrová ratingová společnost Bloomberg.
(104)
Prémie u dluhopisů vydávaných společnostmi s ratingy BB proti dluhopisům vydávaným společnostmi s ratingy AAA (které má ČLR u dluhopisů), jak ji zaznamenala společnost Bloomberg, pak byla přičtena k průměrné úvěrové úrokové sazbě Čínské lidové banky v průběhu období šetření. Výsledkem byla referenční úroková sazba pro období šetření za úvěry poskytnuté společnostem zařazeným do vzorku v CNY, ve výši 10,37 %.
(105)
Srovnáním této referenční úrokové sazby se skutečnou úrokovou sazbou účtovanou během období šetření dotčeným společnostem Komise dospěla k závěru, že úvěry byly odvětví výroby solárního skla poskytnuty za podmínek, které jsou příznivější než tržní podmínky.
(106)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila volbu referenční hodnoty ze strany Komise a závěry, které Komise učinila na základě srovnání referenční hodnoty a skutečně placeného úroku.
(107)
Srovnání mezi referenčním a skutečně zaplaceným úrokem jasně ukazuje, že vyvážející výrobci, kteří si půjčovali od čínských bank, v CNY, platili méně, než běžné komerční úrokové sazby pro společnosti v jejich finančním postavení.
(108)
Za druhé, Komise si byla vědoma toho, že Čínská lidová banka v červenci 2013 zrušila spodní hranici, a tuto skutečnost uvedla v informačním dokumentu. To však nic nemění na závěru, že čínská vláda zasahuje do chování bank v Číně, pokud jde o poskytování úvěrů, zejména prováděním rozhodnutí č. 40 a přiložených nařízení, a ustanovení článku 34 zákona o bankovnictví.
(109)
Za třetí Komise vypočítala referenční hodnotu pouze pro úvěry poskytnuté v CNY, jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku neměli u čínských bank úvěry v EUR nebo USD.
(110)
Čínská vláda dále požadovala podrobnější informace o tom, proč Komise měla za to, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku by měli mít úvěrový rating BB. Důvodem, proč byl zvolen rating BB, byla skutečnost, že Komise neobdržela žádné důkazy, že byl úvěrový rating vypočten pro kteréhokoli vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku z důvodu nespolupráce dotčených bank. Úvěrový rating BB navíc není nepříznivý úsudek a ve skutečnosti je pro společnosti zařazené do vzorku výhodný, jelikož je nejlepším neinvestičním stupněm na finančních trzích.
(111)
Podle článku 28 musela Komise využít nejlepších dostupných údajů, které byly převzaty ze závěrů nařízení o solárních panelech, kde byl pro společnosti zařazené do vzorku v uvedeném nařízení použit úvěrový rating BB. To bylo v tomto případě považováno za přiměřené a po poskytnutí informací nebyly obdrženy žádné důkazy, že by společnostem zařazeným do vzorku udělily dotčené banky jiný úvěrový rating.
d) Závěr
(112)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k závěru, že odvětví výroby solárního skla v Číně byly v průběhu období šetření poskytovány preferenční úvěry, a to jak ze strany bank ve vlastnictví státu, tak ze strany soukromých bank. Financování odvětví výroby solárního skla je subvencí ve smyslu základního nařízení, jelikož
a)
existuje finanční příspěvek vlády podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i);
b)
existuje pověření a řízení vládou podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a
c)
a je tím příjemci poskytnuta výhoda, jak vyžaduje čl. 3 odst. 2.
(113)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhodě vzniklé vyvážejícím výrobcům a specifičnosti by tato subvence měla být pokládána za napadnutelnou.
(114)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití zjištění z předchozích šetření za účelem dosažení závěrů ohledně subvencování v tomto případě, a zejména tvrdila, že Komise příliš spoléhala na zjištění v nařízení o solárních panelech.
(115)
Toto tvrzení bylo odmítnuto. Jak již bylo poznamenáno výše, vzhledem k nespolupráci ze strany bank v ČLR byla Komise nucena použít ustanovení článku 28 a využít nejlepší dostupné údaje. Šetření v oblasti solárních panelů je nejnovější a obsahuje nejaktuálnější zjištění o subvencování v Číně. Solární panely nejsou stejný výrobek jako solární sklo, ale oba tyto výrobky se používají v témže novém energetické odvětví a vztahují se na ně tytéž plánovací dokumenty vlády. Vzhledem k tomu, že jiné informace nebyly k dispozici, je využití zjištění uvedených v nařízení o solárních panelech jakožto „nejlepších dostupných údajů“ vhodné. Čínská vláda dále tvrdila, že mezi šetřením týkajícím se solárních panelů a tímto šetřením došlo k významným změnám, zejména ke zrušení spodní hranice úrokových sazeb Čínskou lidovou bankou v červenci 2013. Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť závěry z šetření týkajícího se solárních panelů odkazují na uvedené období šetření, stejně jako toto šetření odkazuje na své vlastní období šetření. V obou případech se zrušení spodní hranice uskutečnilo po skončení období šetření, a proto nemá vliv na použití článku 28 a zjištění z šetření týkajícího se solárních panelů jakožto nejlepších dostupných údajů.
(116)
Všem společnostem zařazeným do vzorku, kromě jedné, poskytly úvěry komerční banky ve státním vlastnictví a soukromé banky. Jedna společnost byla financována výhradně prostřednictvím své offshore mateřské společnosti a žádné úvěry od bank se sídlem v ČLR nezískala.
(117)
Po poskytnutí informací jedna ze společností zařazených do vzorku zpochybnila závěr Komise, a uvedla, že ji Komise nepožádala, aby poskytla svůj nezávislý úvěrový rating. Komise však uvedenou společnost požádala, aby poskytla veškeré informace týkající se úvěrů, které získala, avšak společnost neposkytla nezávislý úvěrový rating. Pokud společnost tyto informace měla, pak je vzhledem k tvrzením uvedeným v podnětu a informacím požadovaným v dotazníku měla poskytnout. A zejména vzhledem k informacím v informačním dokumentu, pokud měla nezávislý úvěrový rating, měla jej poskytnout neprodleně. Tento argument se proto odmítá.
e) Výpočet výše subvence
(118)
Ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnost mohla získat na trhu. Jak již bylo uvedeno, vzhledem k neexistenci smysluplného posouzení rizik Komise pro srovnatelné obchodní půjčky vytvořila tržní referenční hodnotu.
(119)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně placenými v průběhu období šetření a úrokem, který by byl zaplacen při použití referenční hodnoty.
(120)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, založená na této metodice, jsou:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2 Další režimy preferenčních půjček
(121)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku nezískali v průběhu období šetření žádné výhody na základě subvenčních programů vývozních úvěrů, úvěrových linek, vývozních záruk, programu „Green Express“ nebo jako výhody prostřednictvím poskytnutí přístupu k offshore holdingovým společnostem.
6. Grantové programy
(122)
Společnosti zařazené do vzorku nezískaly v průběhu období šetření žádné výhody z programů „známé značky“ nebo „China World Top Brands“.
6.1 Zvláštní grantové programy a granty
a) Úvod
(123)
Společnosti zařazené do vzorku obdržely značné jednorázové granty od různých vládních orgánů na mnoha úrovních, v důsledku čehož získaly v průběhu období šetření výhodu. Tyto skutečnosti byly zjištěny v průběhu inspekcí dotčených společností a nebyly uvedeny v odpovědích na dotazník dotčených společností ani nebyly uvedeny v odpovědi čínské vlády na dotazník, jak bylo požadováno. Žadatel tvrdil, že výrobci solárního skla obdrželi uvedené jednorázové granty od orgánů správy provincie nebo místní samosprávy a že tyto granty přinesly výhodu, protože byly finanční prostředky obdrženy bez odpovídajícího zohlednění. (16) Oznámení o zahájení řízení rovněž stanoví, že „grantové programy“ jsou subvence používané na podporu odvětví výroby solárního skla.
b) Právní základ
(124)
Tyto granty společnostem poskytly orgány na úrovni provincií, měst, správních obvodů nebo okresů a všechny se zdály být specifické pro dotčené společnosti nebo specifické, pokud jde o umístění a druh výrobního odvětví. Úroveň právní podrobnosti pro příslušný zákon, na jehož základě byly tyto výhody uděleny, pokud pro ně vůbec nějaký právní základ existoval, obvykle nebyla Komisi sdělena, přestože byla Komisi často, ne však vždy, předána kopie dokumentu vydaného vládním orgánem, který udělení finančních prostředků doprovázel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(125)
Jedna společnost zařazená do vzorku obdržela v průběhu období šetření granty od zóny hospodářského rozvoje, v níž se nacházela. Uvedené granty vypočítala zóna hospodářského rozvoje na úrovni 20 % veškerých daní, které společnost odvedla místním daňovým orgánům a které zahrnovaly mimo jiné daň z příjmu právnických osob, daň z užívání pozemků a daň z výnosů z dividend.
(126)
Další společnost zařazená do vzorku obdržela v období šetření velký grant od místní samosprávy na pokrytí poplatků potřebných k připojení společnosti k elektrické síti, které by jinak společnost musela zaplatit sama. Ten byl udělen společnosti „na podporu velkých společností sídlících v regionu“.
(127)
Další společnost zařazená do vzorku obdržela přímý grant ve výši 25 milionů CNY z fondu pro přizpůsobování průmyslu pro výrobu technicky vyspělého solárního skla Národní komise pro rozvoj a reformy. Tento přímý grant od státu byl obdržen v roce 2006 a uvedená společnost si jej rovnoměrně rozdělila po 10 % na následujících 10 let. Za výhodu v průběhu období šetření bylo tedy považováno 2,5 milionu CNY.
(128)
Tatáž společnost rovněž zaevidovala ve svém účetnictví za rok 2012 další granty od místních finančních úřadů a jiných vládních subjektů. Společnost uvedla, že většina těchto grantů nebyly ve skutečnosti přímé převody finančních prostředků od uvedených subjektů určené uvedené společnosti, nýbrž náhrady částek, které uvedená společnost předtím zaplatila vládě. Jelikož nebyl poskytnut žádný uspokojivý důkaz, nemůže Komise toto vysvětlení přijmout.
(129)
Jiná společnost zařazená do vzorku obdržela přímý grant ve výši 15 milionů CNY před obdobím šetření od místní vlády a tato společnost si jej rovnoměrně rozdělila po 10 % na následujících 10 let. Grant byl vyplacen společnosti na vývoj fotovoltaického odvětví (jež zahrnuje odvětví výroby solárního skla), urychlené vybudování pokročilé výrobní základny v místní průmyslové zóně a bezproblémové provádění velkých projektů.
(130)
Stejná společnost rovněž obdržela několik dalších grantů před obdobím šetření, a určitý podíl grantu si přidělila do období šetření. Společnost však neposkytla žádné podrobné údaje o povaze uvedených grantů a vhledem k tomu, že tyto informace nebyly k dispozici, byly k dosažení závěrů využity dostupné údaje. Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že jiné dostupné údaje nebyly k dispozici, jsou uvedené granty specifické pro uvedenou společnost a že výše grantu přiděleného v období šetření by měla být považována za výhodu.
d) Závěr
(131)
Čínská vláda byla vyzvána, aby podala další informace a zahájila konzultace ohledně těchto grantů, což však odmítla. Na základě shromážděných důkazů ohledně obdržení těchto grantů společnostmi zařazenými do vzorku a vzhledem k tomu, že žádné jiné informace nebyly k dispozici, má Komise za to, že uvedené granty jsou subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jelikož čínská vláda převedla finanční prostředky v podobě grantů výrobcům dotčeného výrobku, a že tím byla příjemci poskytnuta výhoda.
(132)
Tyto granty jsou rovněž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, jelikož se zdají být omezeny na některé společnosti nebo specifické projekty v určitých regionech a jsou udělovány ke splnění jednorázových požadavků společností zařazených do vzorku. Tyto granty nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti, jelikož podmínky pro vznik nároku a skutečná výběrová kritéria pro podniky nejsou transparentní, nejsou objektivní a nepoužijí se automaticky. Kromě toho neexistují žádné důkazy, že uvedené granty patří do zastřešujícího subvenčního programu.
(133)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila pravomoc Komise vyšetřovat uvedené granty a analýzu Komise týkající se částečných informací, které měla k dispozici. Komise však pečlivě analyzovala důvěrné obchodní informace poskytnuté dotčenými společnostmi, a pokud existují důkazy, že se jedná o výhodu a že grant je specifický, byla ve vztahu k uvedenému grantu uplatněna vyrovnávací opatření.
(134)
Ve všech případech společnosti poskytly informace ohledně výše grantu, a informace o tom, kdo grant poskytl, i když v některých případech neměla daná společnost žádný dokument, kterým by prokázala právní základ, z něhož subjekt udělující grant vycházel. Dotčené společnosti rovněž většinou tento příjem zaznamenávaly ve svém účetnictví jako „příjem ze subvencí“, přičemž toto účetnictví bylo ověřeno nezávislým auditem. Tato skutečnost byla považována za skutečný důkaz subvence, která přinesla napadnutelnou výhodu.
(135)
Jedna společnost zařazená do vzorku ze stejných důvodů rovněž zpochybnila pravomoc Komise vyšetřovat a vyrovnávat uvedené granty specifické pro jednotlivé společnosti. Ze stejných důvodů Komise odmítá jejich argument a opakuje svůj postoj, že má pravomoc vyšetřovat tyto granty a vyrovnávat je, pokud je to vhodné.
e) Výpočet výše subvence
(136)
Níže uvedená tabulka obsahuje výpočet výhody pro tyto výše uvedené granty, přičemž se za výhodu považuje částka obdržená v průběhu období šetření nebo zaúčtovaná v uvedeném období, pokud byla uvedená částka dotčenou společností odepisována.
Ostatní grantové programy
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
7.1 Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ pro podniky se zahraničními investicemi
a) Úvod
(137)
Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ opravňuje podniky se zahraničními investicemi k tomu, aby první dva roky neplatily žádnou daň z příjmu právnických osob a tři následující roky platily pouze 12,5 % místo 25 %.
b) Právní základ
(138)
Právním základem tohoto programu je článek 8 zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků (dále jen „zákon o dani týkající se podniků se zahraničními investicemi“) a článek 72 prováděcích pravidel k zákonu Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků. Podle čínské vlády byl tento program ukončen podle článku 57 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 s přechodným obdobím do konce roku 2012. Uvedený zákon tedy objasňuje, že v rámci tohoto režimu bude existovat výhoda v daňovém roce 2012.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(139)
Uvedený režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ přinesl výhody podnikům v průběhu účetního roku 2012, načež byl podle čínské vlády uvedený režim zrušen.
(140)
Jedna ze společností zařazených do vzorku byla podnikem se zahraničním vlastníkem, který uvedený daňový režim využíval v průběhu období šetření. Uvedená společnost získala místo plné sazby ve výši 25 % sazbu daně z příjmu právnických osob ve výši 12,5 %, což bylo uvedeno v jejím přiznání k dani z příjmu právnických osob za rok 2012 a v její roční účetní závěrce.
(141)
Komise o těchto zjištěních informovala účastníky řízení a obdržela stanoviska čínské vlády, která uvedla, že podle oznámení o přechodu (17) budou všechny výhody z tohoto režimu ukončeny v roce 2012. Čínská vláda uvedla, že v případě, že budou uložena vyrovnávací cla, nelze je uložit v případě výhody získané z tohoto režimu jednou společností zařazenou do vzorku v průběhu období šetření. Uvedené tvrzení se přijímá, jelikož pro tuto společnost zařazenou do vzorku, za zvláštních okolností tohoto případu, nemá Komise důkazy o žádné trvající výhodě.
d) Závěr
(142)
Ačkoliv byl režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ v předchozích nařízeních vyrovnáván, Komise pro tuto jednu společnost zařazenou do vzorku neukládá clo na vyrovnání výhody zjištěné v průběhu období šetření, jelikož nemá žádné důkazy o tom, že pro tuto jednu společnost zařazenou do vzorku byl ke dni uložení cel v platnosti uvedený režim nebo jakákoli jeho varianta.
7.2 Podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
a) Úvod
(143)
Na základě tohoto programu mohou společnosti, které jsou schopny prokázat splnění určitého souboru kritérií k získání statusu „podniku využívajícího nejnovější a špičkové technologie“, využívat sníženou sazbu u daně z příjmů právnických osob ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %.
b) Právní základ
(144)
Právní základ tohoto programu je čl. 28 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 (dále jen „zákon o dani z příjmů podniků“), společně se „správními opatřeními pro označení podniků využívajících nejnovější a špičkové technologie“ (Guo Ke Fa Huo [2008] No. 172) a článek 93 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků, společně s Oznámením státní daňové správy o otázkách úhrady daně z příjmů podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(145)
Tento režim se použije pro podniky, které byly za podniky využívající nejnovější a špičkové technologie uznány čínskou vládou. Aby byly podniky pro tento režim způsobilé, musí mít základní nezávislá práva duševního vlastnictví a musí splňovat následující požadavky, které jsou stanoveny v uvedeném právním základě a shrnují se takto:
a)
jejich výroba je zahrnuta do oblasti působnosti výrobků v „odvětvích špičkových technologií s klíčovou státní podporou“;
b)
jejich celkové výdaje na výzkum a vývoj tvoří 3-6 % celkového příjmu z prodeje;
c)
jejich příjem z výrobků v oblasti špičkových a nových technologií činí více než 60 % celkového příjmu z prodeje;
d)
pracovníci zapojení do výzkumu a vývoje představují 10 % z celkového počtu zaměstnanců;
e)
ostatní požadavky stanovené „správními opatřeními pro podniky využívající špičkové a nové technologie z roku 2008“ jsou splněny.
(146)
Bylo zjištěno, že některé, nikoli však všechny, společnosti zařazené do vzorku tento režim využívají, a tedy platí daň z příjmu právnických osob pouze ve výši 15 % a nikoli 25 %. Tyto společnosti požádaly o status podniků využívajících nové a špičkové technologie a obdržely úřední oznámení, že splnily kritéria režimu, a proto byly způsobilé k tomu, aby svá přiznání k dani právnických osob vyplnily odpovídajícím způsobem.
d) Závěr
(147)
Stejně jako v 322. až 326. bodě odůvodnění šetření týkajícího se solárních panelů je Komise toho názoru, že tento režim je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získávají dotčené společnosti výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(148)
Tato subvence je specifická, jak je definováno v čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož je omezena na podniky, které získaly osvědčení podniků využívajících špičkové a nové technologie a splňujících všechny požadavky správních opatření z roku 2008. Společnosti zařazené do vzorku toto osvědčení získaly. Způsobilost není automatická a právní předpisy ani orgán poskytující subvenci nestanovily žádná objektivní kritéria.
(149)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, přičemž tvrdila, že kritéria způsobilosti byla objektivní a platila stejně pro všechny společnosti v ČLR. Komise nesouhlasí s výkladem zákonů a prováděcích opatření ze strany čínské vlády, ze kterých vyplývá, že je uvedený program omezen na některá odvětví a podniky podporované čínskou vládou na základě kritérií, které se nezdají být objektivní či neutrální, jako například, že je jejich výroba zahrnuta v rozsahu výrobků v „oblasti špičkových technologií s klíčovou státní podporou“.
(150)
Způsobilost rovněž není automatická, ale závisí na udělení osvědčení podniku působícímu v oblasti špičkových a nových technologií, které vydá příslušný orgán na základě vlastního uvážení.
(151)
Komise proto tuto subvenci považuje za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(152)
Komise vypočítala výši napadnutelné subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně placené v průběhu období šetření a výší daně, kterou v období šetření skutečně zaplatily dotčené společnosti.
Podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3 Osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
a) Úvod
(153)
Podnět uváděl, že vyvážející výrobci solárního skla dostávali subvence z jiného režimu přímého osvobození od daně, totiž osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky (18). To spadá pod obecné subvenční praktiky osvobození od přímé daně z příjmu a/nebo jejího snížení, jak stanoví oznámení o zahájení řízení.
b) Právní základ
(154)
Právní základy těchto osvobození od daně z výnosů z dividend jsou články 25-26 zákona o dani z příjmu podniků a článek 83 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(155)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená do vzorku získala osvobození od daně z výnosu z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky. Tato společnost požádala přímo místní finanční úřad o odečtení dividend získaných z kapitálových investic ze zdanitelného příjmu.
d) Závěr
(156)
Komise je toho názoru, že se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získává dotčená společnost výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(157)
V informačním dokumentu Komise uvedla, že je tento režim subvencí specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož právní předpisy omezují přístup k tomuto režimu na určité podniky, které sídlí v Čínské lidové republice a které investovaly do jiných tuzemských podniků.
(158)
Po poskytnutí informací čínská vláda tyto závěry zpochybnila, přičemž uvedla, že osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky nelze považovat za specifické, jelikož čl. 26 odst. 3 zákona o dani z příjmů podniků stanoví, že uvedené osvobození od daně z výnosů z dividend je k dispozici i jiným než tuzemským podnikům. Kromě toho čínská vláda uvádí, že kritéria způsobilosti jsou objektivní a vztahují se na všechny tuzemské podniky bez ohledu na odvětví, výrobek nebo zeměpisnou polohu.
(159)
Třebaže je pravdou, že zákon o dani z příjmů podniků předložený čínskou vládou v předchozím řízení ve svém čl. 26 odst. 3 stanoví, že uvedené osvobození od daně z výnosů z dividend je k dispozici i jiným než tuzemským podnikům, Komise je i nadále toho názoru, že je tento režim subvencí specifický. Článek 25 zákona o dani z příjmů podniků totiž potvrzuje, že toto osvobození od daně je vyhrazeno odvětvím a projektům, které podporuje stát. Přístup k tomuto režimu mají proto pouze podporovaná odvětví a projekty. Jak je vysvětleno v oddíle 5.1 písm. c), je odvětví výroby solárního skla podporovaným odvětvím.
e) Výpočet výše subvence
(160)
Komise vypočítala výši subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně vybírané v průběhu období šetření a výší daně, kterou skutečně zaplatila dotčená společnost.
Režimy daně z výnosů z dividend
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4 Jiné režimy osvobození od přímých daní a programy jejich snížení
a) Úvod
(161)
Kromě režimů posuzovaných v bodech 7.1-7.3 neshledala Komise žádné důkazy, že by společnostem zařazeným do vzorku byla poskytnuta výhoda prostřednictvím jiných režimů osvobození od přímých daní a programů jejich snížení uvedených výše v oddílu C bodě 4. Nicméně během svých kontrol Komise zjistila dva další režimy daně z příjmů právnických osob, které byly zahrnuty v účetnictví jedné ze společností zařazených do vzorku, konkrétně zápočet výdajů na výzkumné a vývojové činnosti a vracení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků. Ty také spadají pod „režimy osvobození od přímých daní a jejich snížení“ uvedené v oznámení o zahájení řízení, jakožto opatření, prostřednictvím kterých daňový orgán snížil placenou daň z příjmu právnických osob nebo vrátil daň z příjmu právnických osob, která již byla zaplacena. Zápočet daňových výdajů na výzkumné a vývojové činnosti je také spojen s „zápočtem daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi“ uvedeným v oddílu C bodě 4.
b) Právní základ
(162)
Právním základem pro zápočet daňových výdajů na výzkumné a vývojové činnosti je článek 30 čínského zákona o dani z příjmů podniků.
(163)
Komisi nebyl sdělen konkrétní zákon pro vracení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků, nicméně byla Komisi poskytnuta kopie oběžníku vydaného správním orgánem provincie, který osvobození od daně doprovázel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(164)
Komise zjistila, že jedné společnosti zařazené do vzorku byly započteny výdaje a vrácena daň z nemovitostí a daň z užívání pozemků. Dokument vydaný správním orgánem provincie omezuje vracení na podniky využívající špičkové a nové technologie.
d) Závěr
(165)
Pokud jde o zápočet výdajů na výzkumné a vývojové činnosti, Komise se domnívá, že je tento subvenční režim specifický, jelikož článek 30 je nutno vykládat společně s článkem 25 zákona o dani z příjmů podniků, v němž se uvádí, že toto osvobození od daně je vyhrazeno odvětvím a projektům, které podporuje stát. Přístup k tomuto režimu mají proto pouze podporovaná odvětví a projekty. Jak je vysvětleno v oddíle 5.1 písm. c), je odvětví výroby solárního skla podporovaným odvětvím.
(166)
Vrácení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků bylo specifické z hlediska umístění nebo druhu odvětví. Čínská vláda byla vyzvána, aby poskytla více informací o těchto daňových režimech v žádosti o další konzultace, což však odmítla. Komise proto postupovala na základě shromážděných důkazů, pokud jde o uplatňování uvedených režimů pro společnost zařazenou do vzorku, a také proto, že žádné další údaje nebyly k dispozici.
(167)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění Komise, přičemž uvedla, že Komise neuvedla v informačním dokumentu žádné skutečné důkazy ohledně specifičnosti těchto režimů. Podrobné informace o specifičnosti těchto režimů byly poskytnuty pouze uvedené společnosti a od uvedené společnosti nebyla obdržena žádná stanoviska. Komise též uvedla další informace o specifičnosti uvedených režimů ve výše uvedených bodech odůvodnění.
(168)
Komise je toho názoru, že tyto režimy jsou subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získává dotčená společnost výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
e) Výpočet výše subvence
(169)
Komise vypočítala výši subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně vybírané v průběhu období šetření a výší daně, kterou skutečně zaplatila dotčená společnost.
Režimy daně z příjmu právnických osob
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Programy nepřímých daní a dovozního cla
(170)
Komise nezjistila žádnou výhodu, kterou by získala jakákoli společnost zařazená do vzorku v rámci programů nepřímých daní a dovozního cla uvedených v oddílu C bodě 4.
9. Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
9.1 Poskytování antimonu, dodávání elektřiny
(171)
Nebyla zjištěna žádná výhoda spojená s nákupem antimonu nebo elektřiny, kterou by společnosti zařazené do vzorku získaly v průběhu období šetření.
9.2 Poskytování práv k užívání pozemků
a) Úvod
(172)
Jak je rovněž uvedeno v 354. až 370. bodu odůvodnění nařízení o solárních panelech, společnosti nemohou v ČLR přímo nakupovat pozemky, nýbrž pouze od místních orgánů kupují právo k užívání pozemků.
b) Právní základ
(173)
Zákon o správě půdy ČLR uvádí, že veškerá půda patří lidu a nelze ji kupovat či prodávat, ale stanoví podmínky, za kterých lze prodávat práva k užívání pozemků podnikům, a to na základě výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(174)
Systém dražby by v zásadě umožnil trhu posoudit cenu konkrétního práva k užívaní pozemků, a cena by tedy byla stanovena nezávisle. Nicméně v průběhu návštěvy Komise čínská vláda uvedla, že v každém případě stanoví spodní hranice cen pro každý stupeň pozemku (pozemky jsou ohodnoceny stupněm od 1 do 15 na základě kvality parcely), pod které nemůže cena práva k užívání pozemku klesnout.
(175)
Čínská vláda rovněž řídí nabídku pozemků tím, že stanoví kvótu, omezuje plochu, pro kterou lze prodávat práva k užívání pozemků pro průmyslové účely nebo pro účely bydlení, pro jednotlivé provincie a jednotlivé roky.
(176)
V každém případě, u žádného nákupu práva k užívání pozemku vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku Komise neshledala žádné důkazy dražebního procesu, který by nezávisle stanovil cenu práva k užívání pozemků. Společnost, která pozemky získala, buď nabídla vyvolávací cenu, nebo o 5 CNY za metr čtvereční více, než činila vyvolávací cena, a jelikož byla jediným zájemcem, právo k užívání pozemku získala.
(177)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění Komise a prohlásila, že práva k užívání pozemků byla výrobním odvětvím v ČLR prodávána skutečným dražebním postupem.
(178)
Čínská vláda nejprve tvrdila, že existoval skutečný dražební systém, protože jediné, co vláda dělala, bylo, stejně jako u každého dražitele, stanovení vyvolávací ceny. Tento argument je odmítnut, jelikož dražba obvykle zahrnuje stanovení vyvolávací ceny nezávislým dražebníkem po nezávislém ocenění, k čemuž v tomto případě nedošlo, jelikož vlastník práva k užívání pozemků je rovněž dražebníkem.
(179)
Čínská vláda poté uvedla, že spodní hranice cen se obvykle používají k zajištění toho, aby konečná cena neklesla pod „základní tržní hodnotu“ práva k užívání pozemků. Žádný důkaz nebyl poskytnut na podporu tohoto argumentu, protože se jedná o argumentaci kruhem, jelikož částka zaplacená za právo k užívání pozemků (kterou vláda stanovila) má být tržní cena (na základě které se pak stanoví spodní hranice).
(180)
Čínská vláda pak uvedla, že skutečnost, že žádní další uchazeči se dražby neúčastnili, „nemůže být základem pro předpoklad, že právo k užívání pozemků nebylo ve skutečnosti vydraženo“. Závěr založený na tomto důkazu je ve skutečnosti přesně opačný. Čínská vláda, navzdory žádostem, neposkytla důkaz jediného práva k užívání pozemků, jehož cena by byla stanovena soutěžní dražbou, a proto je důsledkem tohoto postupu skutečnost, že vláda stanoví cenu a tuto cenu pak společnost zaplatí. Větší počet uchazečů sice nemusí být v každém jednotlivém případě absolutním požadavkem nezbytným pro zajištění existence tržního systému, avšak naprostá neexistence většího počtu uchazečů, která byly zjištěna v případě všech společností zařazených do vzorku, je jasným důkazem neexistence skutečných tržních cen.
(181)
V případě, kdy jedna společnost zařazená do vzorku zaplatila o 5 CNY za metr čtvereční více, než činila cena stanovena vládou, společnost Komisi sdělila, že jim příslušný orgán jednoduše sdělil, že tak mají učinit, aby vznikl dojem, že k dražbě došlo. Komise tudíž nemůže přijmout tuto skutečnost za skutečný důkaz, že v ČLR existuje trh pro prodej práv k užívání pozemků.
(182)
Ve skutečnosti tedy společnosti zařazené do vzorku zaplatily cenu stanovenou čínskou vládou. Jak též uvádí nařízení o solárních panelech (v 361. až 370. bodě odůvodnění), právo k užívání pozemků se poskytuje za cenu nižší než přiměřenou v porovnání s referenční tržní hodnotou, která je uvedena v písmeni e) níže.
d) Závěr
(183)
Komise dospěla k závěru, že poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti výhodu. Jelikož šetření neprokázalo existenci fungujícího trhu pro prodej práv k užívání pozemků v ČLR, použití vnější referenční hodnoty (viz písmeno e) níže) ukazuje, že částka, kterou vývozci zařazení do vzorku zaplatili za práva k užívání pozemků, je nižší než tržní sazba.
(184)
Subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, protože rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá veřejným orgánům povinnost zajistit, aby byly pozemky poskytovány podporovaným odvětvím, k nimž patří i odvětví solárního skla. Článek 18 rozhodnutí č. 40 objasňuje, že odvětví, která jsou „omezená“, nebudou mít k právům k užívání pozemků přístup.
(185)
Situaci týkající se pozemků v ČLR rozebírá rovněž pracovní dokument MMF, který potvrzuje, že při poskytování práv k užívání pozemků čínským podnikům nejsou dodržovány tržní podmínky (19).
(186)
Čínská vláda zpochybnila zjištění o specifičnosti, přičemž uvedla, že omezení v rozhodnutí č. 40 nemohou být použita k prokázání specifického poskytnutí výhody. Tento argument se odmítá, jelikož se v důsledku rozhodnutí č. 40 poskytují práva k užívání pozemků podporovaným odvětvím. Výroba solárního skla je podporovaným odvětvím, a proto je poskytování práv k užívání pozemků pro výrobce solárního skla zahrnuto v ustanoveních rozhodnutí č. 40.
(187)
Jedna společnost zařazená do vzorku rovněž zpochybnila zjištění Komise, a uvedla, že v Číně existuje fungující trh s právy k užívání pozemků. Nicméně její posouzení postupu týkajícího se práv k užívání pozemků v Číně nevede k uvedenému závěru. Společnost nebyla stále schopna prokázat, že práva k užívání pozemků jsou nezávisle oceněna, že se prodávají prostřednictvím nezávislé dražby, že cena práva k užívání pozemků je výsledkem postupu podávání konkurenčních nabídek a že žádná cena není narušena podporou ze strany vlády.
(188)
Společnost zařazená do vzorku poté prohlásila, že navzdory skutečnosti, že Komise měla shledat, že trh funguje, a že tedy neexistují žádné subvence, Komise by měla porovnat cenu práva k užívání pozemku dané společnosti s referenční hodnotou, konkrétně s cenami práva k užívání pozemků v provincii, ve které se společnost nachází. Vzhledem k tomu, že Komise zjistila, že v uvedené provincii neexistuje žádná vhodná tržní referenční hodnota, byl tento argument odmítnut.
e) Výpočet subvenčního rozpětí
(189)
Výhodu tedy představuje rozdíl mezi cenou zaplacenou za právo k využívání pozemků a vhodnou vnější referenční hodnotou. Stejně jako v nařízení o solárních panelech je touto referenční hodnotou tržní cena za pozemky v samostatném celním územím Tchaj-wan, Penghu, Kinmen a Matsu (dále jen „Čínská Tchaj-pej“).
(190)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití Čínské Tchaj-peje jako referenční hodnoty a požadovala další informace o tom, proč je Čínská Tchaj-pej vhodná. Jak bylo vysvětleno v 467. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, Komise považuje Čínskou Tchaj-pej za vhodný referenční základ z těchto důvodů:
a)
srovnatelná úroveň hospodářského rozvoje, HDP a hospodářské struktury v Čínské Tchaj-peji a většině provincií a měst v ČLR, kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku;
b)
fyzická blízkost ČLR a Čínské Tchaj-peje;
c)
vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury v Čínské Tchaj-peji i v mnoha provinciích v ČLR;
d)
silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Čínskou Tchaj-pejí a ČLR;
e)
vysoká hustota obyvatelstva v mnoha provinciích ČLR a v Čínské Tchaj-peji;
f)
podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení relevantního referenčního základu Čínské Tchaj-peji a v ČLR a
g)
společné demografické, jazykové a kulturní charakteristiky Čínské Tchaj-peje a ČLR.
(191)
Vzhledem ke všem těmto faktorům dospěla Komise k závěru, že ceny práv k užívání pozemků v ČLR, pokud by na trhu převládaly tržní podmínky, by pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byly velmi podobné cenám pozemků v Čínské Tchaj-peji.
(192)
Jedna společnost uvedla, že pokud je třeba použít vnější referenční základ, pak by měl být vzat v úvahu HDP provincie, v níž se společnost nachází, a referenčním základem by měly být „současné ceny pozemků v Egyptě, Arménii, Guatemale, Kongu, Mongolsku nebo Indonésii“, jelikož tyto země mají „podobný stupeň rozvoje“. Tento argument byl odmítnut z těchto důvodů:
a)
úroveň hospodářského rozvoje není jediným výše uvedeným faktorem, proč je Čínská Tchaj-pej vhodným referenčním základem;
b)
společnost odkazovala na provincii, ve které se nachází, a ne na město, které má mnohem vyšší HDP na obyvatele než uvedená provincie, které je obklopuje, a
c)
nepředložila žádné argumenty jiné než HDP, proč by byl kterýkoli z jiných vnějších referenčních základů vhodnější než Čínská Tchaj-pej.
(193)
Další společnost zařazená do vzorku po poskytnutí informací uvedla, že Čínská Tchaj-pej není vhodná s ohledem na hospodářské podmínky v dané provincii, ve které se společnost nachází, nicméně nenavrhla žádné jiné řešení. Vzhledem k tomu, že jiné návrhy řešení referenční hodnoty nebyly předloženy, použití Čínské Tchaj-peje se potvrzuje.
(194)
Průměrné ceny pozemků v Čínské Tchaj-peji pro rok 2012 byly převzaty z odboru průmyslu ministerstva hospodářství a upraveny zpětně o inflaci a růst HDP za účelem stanovení referenční ceny pro pozemky v každém kalendářním roce. Vzhledem k tomu, že práva k užívání pozemků platí 50 let a odepisují se na tomto základě, výhoda v období šetření bude 1/50 rozdílu mezi referenční cenou a skutečně hrazenou cenou.
(195)
Subvenční sazba zjištěná pro poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou je:
Poskytování půdy za cenu nižší než přiměřenou
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Závěr ohledně subvencování
(196)
Komise vypočítala výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení u šetřených společností pro jednotlivé režimy, a sečtením těchto údajů vypočítala celkovou výši subvence pro celou společnost za období šetření.
(197)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočítala procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota pak byla použita k výpočtu subvence přiřazené k vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(198)
Dále byla vypočítána výše subvence na metr čtvereční dotčeného výrobku vyváženého do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí byla vypočítána jako procento hodnoty CIF stejného dovozu na metr čtvereční.
(199)
Po poskytnutí informací čínská vláda uvedla, že Komise při zveřejňování subvenčních rozpětí v době poskytnutí informací nevzala v úvahu dumpingová rozpětí vypočítaná v souběžném antidumpingovém řízení a že Komise se při výpočtu cla, jež má být uloženo, zabývala pouze otázkou „dvojího započítání“.
(200)
Čínská vláda žádala, aby v případě zjištění, že subvencování způsobilo dumping, byla tato skutečnost zohledněna při výpočtech rozpětí, jakož i při výpočtech cla.
(201)
Jelikož v tomto případě jsou opatření omezena rozpětím újmy, takový zásah by skutečná uložená cla nezměnil. Komise proto nepovažovala za nezbytné zabývat se obsahem těchto tvrzení.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(202)
Po zahájení řízení se přihlásilo osm výrobců, kteří vyráběli v Unii obdobný výrobek v průběhu období šetření. Komisi není znám žádný jiný výrobce obdobného výrobku v Unii. Komise se proto domnívá, že těchto osm výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a proto budou uvedení výrobci označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(203)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 metrů čtverečních.
(204)
Po poskytnutí informací si čínská vláda povšimla rozdílů mezi údaji uvedenými v informačním dokumentu a údaji obsaženými v podnětu, které se týkaly odvětví Unie. Dále uvedla, že to svědčí o neexistenci objektivních a věrohodných důkazů a zpochybňuje závěry, k nimž Komise dospěla.
(205)
Rozdíly mezi údaji uvedenými v podnětu a v informačním dokumentu zjištěné čínskou vládou jsou způsobeny tím, že všechny údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku byly ověřeny na místě a v případě potřeby aktualizovány. Jelikož vzorek představuje 79 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, Komise nemůže přijmout argument, že použité důkazy nebyly objektivním a věrohodným základem pro závěry, k nimž dospěla.
2. Určení příslušného trhu Unie
(206)
Výroba žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu. Proto nebylo nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
3. Spotřeba v Unii
(207)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Stanovení spotřeby v Unii bylo založeno na údajích poskytnutých žadatelem a sdružením Glass for Europe, které byly pokud možno porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(208)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Zdroj: Glass for Europe, žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(209)
V posuzovaném období mezi roky 2009 a 2011 se celková spotřeba v Unii zvýšila o 65 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba v roce 2012 však zůstala výrazně nad úrovní z roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz oddíl E bod 2.3).
4. Dovoz z dotčené země
4.1 Objem a podíl subvencovaného dovozu z dotčené země na trhu
(210)
Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod kódem KN 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytli žadatel a Glass for Europe. Subvencovaný dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Zdroj: Glass for Europe a podnět.
(211)
Objem subvencovaného dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k významnému zvýšení tržního podíl dovozu dotčeného výrobku z ČLR na trhu Unie (zvýšení z 7,2 % na 30,5 %).
(212)
Spotřeba v Unii se rovněž zvýšila do roku 2012. V roce 2012, když se trh Unie zmenšil, dokázali čínští vyvážející výrobci přesto zvýšit svůj celkový objem dovozu.
(213)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že Komise použila značně přehnané údaje, zatímco čínské statistiky vývozu pravděpodobně vykázaly mnohem nižší vývoz v období šetření ve srovnání s objemem dovozu podle informačního dokumentu a požádala o vysvětlení, jak tyto objemy byly vypočteny.
(214)
Komise nejprve poznamenává, že vývozní statistiky předložené čínskou vládou - včetně všech druhů z tvrzeného skla - jsou více než 2,5krát nižší než statistiky Eurostatu pro celý kód KN ex 7007 19 80 pro rok 2012. V důsledku toho je nelze považovat za dostatečně spolehlivé.
(215)
Komise své výpočty založila na informacích, které poskytli žadatel a sdružení Glass for Europe. Tyto údaje jsou k dispozici v nedůvěrném spisu. Komise tyto informace porovnala s ověřenými údaji, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a ostatní spolupracující vyvážející výrobci. Jako je uvedeno v oddíle A bodě 3.3, spolupracující vyvážející výrobci zahrnovali téměř 100 % vykázaného vývozu solárního skla do Unie v průběhu roku 2012. Komise proto nemá důvod se domnívat, že informace, na nichž se její zjištění zakládá, jsou nesprávné. Kromě toho čínská vláda neposkytla na podporu svého tvrzení žádné důkazy.
4.2 Ceny subvencovaného dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(216)
Průměrná cena subvencovaného dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka č. 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj: žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(217)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(218)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu čínských výrobců zařazených do vzorku, účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku ve výši 0,40 EUR/m2 a dovozní clo 3 %. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 %, tj. o vážený průměr 11 %, v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(219)
Porovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na společnost mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku ze subvencovaného dovozu dotčeného výrobku.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(220)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(221)
Jak je vysvětleno v oddílu A bodu 3.2, byl za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(222)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých sdružením Glass for Europe a žadatelem a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(223)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívější subvence.
(224)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(225)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise neprovedla analýzu újmy v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4 základního nařízení, protože analýzu újmy provedla na základě dvou samostatných a údajně rozporuplných souborů údajů, a to makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů újmy. Dále tvrdí, že údajná rozporuplnost analýzy založené na dvou souborech údajů vyvolává vážné pochybnosti o vhodnosti, spravedlivosti a objektivitě celkového obrazu o újmě.
(226)
Tentýž účastník citoval řadu předchozích šetření, kde orgány Unie údajně definovaly nejednotným způsobem různé soubory údajů jako makroekonomické nebo mikroekonomické údaje.
(227)
Komise nemůže toto tvrzení přijmout. Jedná se o metodiku, jež se používá v případech výběru vzorku za účelem analýzy situace ve výrobním odvětví unie a s ohledem na vývoj, který vykazuje nejen vzorek, nýbrž i výrobní odvětví Unie jako celek. Při analýze byly zohledněny všechny činitele uvedené v čl. 8 odst. 4 základního nařízení. Závěr o újmě je též vypracován na základě všech těchto činitelů. Analýza újmy byla tedy provedena v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4 základního nařízení.
6. Makroekonomické ukazatele
6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(228)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index 2009
100
114
124
140
objem výroby (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Využití kapacity
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Zdroj: žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(229)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Již na začátku posuzovaného období mělo výrobní odvětví Unie nadbytečnou výrobní kapacitu. V důsledku rychlého růstu spotřeby v Unii uvedená nadbytečná kapacita klesala do roku 2011, neboť výrobní kapacita v Unii sice rostla, nicméně pomaleji než spotřeba v Unii. Výrobní kapacita v roce 2012 dále rostla, avšak spotřeba v Unii klesala. Výroba rostla od roku 2009 do roku 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. V důsledku stávajících kapacit bylo výrobní odvětví Unie schopno rozšířit výrobu, aby vycházelo vstříc silnému růstu poptávky v Unii do roku 2011. V reakci na růst pozorovaný od roku 2009 do roku 2011 výrobní odvětví Unie zároveň přidalo další kapacitu, která začala vyrábět částečně až v období šetření. To vedlo k prudkému poklesu využití kapacity v období šetření ve srovnání s předchozími roky.
(230)
Ačkoli v posuzovaném období výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesalo během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu subvencovaného dovozu z dotčené země a nekalou soutěží, se kterou se setkávali hlavní odběratelé výrobního odvětví Unie v sektoru solárních panelů v důsledku čínského dumpingu a také zjištěného subvencování v uvedeném odvětví.
6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(231)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Podíl na trhu
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Zdroj: Glass for Europe, žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(232)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 22,7 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 65 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 88,6 % v roce 2009 na 65,8 % v období šetření, tj. poklesem o 25,7 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než subvencovaný dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby, a jejich podíl na trhu se proto v průběhu posuzovaného období snížil.
6.3 Růst
(233)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba, prodej, a v jeho podílu na trhu ve srovnání s vývojem spotřeby. I přes vzrůst spotřeby během posuzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období klesal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 321 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo růst v souladu s růstem trhu, měla celkový nepříznivý dopad na jeho hospodářskou situaci.
6.4 Zaměstnanost a produktivita
(234)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Zdroj: žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(235)
Od roku 2009 do období šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita se v letech 2010 a 2011 ve srovnání s rokem 2009 zvýšila pouze mírně. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %, což nepříznivě ovlivnilo míru využití kapacity.
(236)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
6.5 Velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívější subvence
(237)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných subvenčních rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(238)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívější subvence pro toto posouzení relevantní.
7. Mikroekonomické ukazatele
(239)
Jak je uvedeno výše, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Ačkoli se většina výrobců v Unii zařazených do vzorku již obchodování se sklem věnovala dříve, musely všechny společnosti investovat do specializovaných zařízení pro solární sklo, která jsou zcela nezávislá na výrobě běžného skla, jelikož čistota skla a obsah železa ve skle se velmi liší, stejně jako jeho celková kvalita. Kromě toho musí být solární sklo tvrzeno, což se u obyčejného skla neprovádí. Dále se také na sklo nanáší povlak. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
7.1 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(240)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Index 2009
100
64
64
71
Index 2010
157
100
101
112
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(241)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009. Pokles prodejních cen výrobců v Unii byl pomalejší než trend pozorovaný u prodejních cen dovážených výrobků z dotčené země. Například pokles čínských cen mezi roky 2011 a 2012 činil 11 %, zatímco ceny v Unii klesly během stejného období o 8 %.
(242)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v oddílu D bodě 4.2) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %. To je způsobeno tím, že ne všechny typy výrobku, které byly vyráběny výrobním odvětvím Unie, vyváželi čínští výrobci zařazení do vzorku.
(243)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že Komise nevzala při posuzování průměrných čínských cen v úvahu rozdíl mezi typy výrobku vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci a typy výrobku prodávanými výrobci v Unii. Zmínka o tom, že mezi průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví v Unii a průměrnou prodejní cenou čínských vyvážejících výrobců byl velký rozdíl, údajně vedla ke zkreslené prezentaci skutečností z důvodu rozdílu mezi prodejními cenami v Unii a čínskými dovozními cenami.
(244)
Jak je uvedeno výše, Komise provedla podrobné srovnání u jednotlivých typů výrobku pro účely cenového podbízení, což je nepopiratelně součástí analýzy újmy. Navíc jasně označila příčinu uvedených rozdílů - skutečnost, že ne všechny typy výrobku, které byly vyráběny výrobním odvětvím Unie, vyráběli čínští vyvážející výrobci. V důsledku toho nelze tvrdit, že Komise prezentovala skutečnosti zavádějícím a zkreslujícím způsobem.
(245)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly trend prodejních cen mezi roky 2009 a 2011. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů v roce 2012 bylo způsobeno snížením objemu výroby.
(246)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že snížení průměrné jednotkové prodejní ceny během posuzovaného období bylo způsobeno mimo jiné zvýšením efektivity výroby. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů v roce 2012 navíc pravděpodobně nebylo způsobeno snížením objemu výroby, ale zvýšením výrobní kapacity.
(247)
Zvýšení efektivity v období 2009-2011 vedlo ke snížení jednotkových výrobních nákladů, a tím přispělo ke snížení jednotkové prodejní ceny. Komise však zjistila, že v průběhu období šetření průměrná prodejní cena klesla výrazně pod úroveň průměrných jednotkových výrobních nákladů, a tudíž pokrývala pouze 88 % těchto nákladů. Zvýšení výrobní kapacity společností zařazených do vzorku nemohlo ve stejnou dobu způsobit zvýšení jejich jednotkových výrobních nákladů. Jejich výrobní kapacita se mezi roky 2011 a 2012 zvýšila pouze o 2,6 %, zatímco jejich průměrné jednotkové výrobní náklady se během stejného období zvýšily o 10,6 %. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
7.2 Náklady práce
(248)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(249)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. Nicméně mezi rokem 2011 a obdobím šetření došlo ke značnému nárůstu, a to o 4,8 %. Celkový nárůst nákladů práce lze částečně vysvětlit náklady vynaloženými některými výrobci v Unii v souvislosti s nevyužitím kapacity závodů mezi rokem 2011 a obdobím šetření, jinak řečeno nutností platit zaměstnance bez ohledu na to, že ve skutečnosti nepracovali.
7.3 Zásoby
(250)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(251)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v období 2010-2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(252)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že trendy týkající se zásob nejsou relevantní, jelikož jejich nárůst v absolutních a relativních hodnotách byl velmi nízký.
(253)
Vzhledem ke zjištěnému cenovému vývoji, není pro výrobce racionální udržovat velké zásoby, protože jejich hodnota rychle klesá. Proto by bylo možno očekávat, že výrobci v Unii budou udržovat omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku mezi roky 2011 a obdobím šetření je proto sice omezeným, nicméně významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Na vysoký objem zásob v absolutních hodnotách v roce 2010 je třeba nahlížet v kontextu prodeje, který byl v uvedeném roce mnohem větší v než v období šetření.
7.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(254)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(255)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(256)
Jak je vysvětleno v oddílu D bodě 7, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době zahajovala výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat subvencovaný dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, zejména pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(257)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za posuzované období se celkově zvýšil.
(258)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(259)
Z tabulky 10 vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví značně investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(260)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, a to v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %. Propad v roce 2012 je logickým důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření ztrátu.
(261)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
8. Závěr ohledně újmy
(262)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období v důsledku silnějšího růstu spotřeby během uvedeného období zmenšil. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo nepříznivý vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(263)
V posuzovaném období se zvýšil celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(264)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů v průběhu období šetření, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala výrazně záporné hodnoty.
(265)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v oddíle D bodě 7.4, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží se subvencovaným dovozem z ČLR), aby se tak více rozptýlily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(266)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že v posouzení ze strany Komise je určitý rozpor, jelikož v něm bylo uvedeno, že se investice týkaly zejména výzkumu a vývoje, a zároveň se v něm tvrdí, že kapacita byla v období šetření navýšena v očekávání zvýšené poptávky. Tato tvrzení nejsou v rozporu, nýbrž se vzájemně doplňují - investice do nových typů výrobku v průběhu stejného období nutně vedou také ke zvýšení kapacity. Přestože se uvedené investice náklady výrobního odvětví Unie zvyšují, jsou navíc také důležitým ukazatelem toho, že odvětví činí vše, co je v jeho silách, aby zůstalo konkurenceschopné.
(267)
Proto lze dospět k závěru, že výrobnímu odvětví Unie během období šetření byla nejen způsobena podstatná újma, ale toto odvětví také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(268)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(269)
V souladu s čl. 8 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle subvencovaného dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána subvencovanému dovozu.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(270)
Ze šetření vyplynulo, že subvencovaný dovoz v posuzovaném období vzrostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem i podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Mezi nárůstem subvencovaného dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Jinak řečeno, dovoz rostl podstatně rychleji než trh Unie a výrobci v Unii ztráceli podíl na trhu v důsledku čínského subvencovaného dovozu. Šetření rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno v oddílu D bodě 4.2 - ceny subvencovaného dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(271)
Šetření ukázalo, že ceny subvencovaného dovozu se během posuzovaného období snížily o 27,2 %, což vedlo k ještě větším rozdílům mezi cenami výrobců v Unii a cenami vyvážejících výrobců. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Po počáteční fázi v roce 2009 výrobci v Unii dosáhli stabilní úrovně zisku v letech 2010 a 2011. V průběhu období šetření však výrobci v Unii zaznamenali značné ztráty.
(272)
Po poskytnutí informací několik účastníků řízení napadlo závěr Komise, že mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z ČLR je příčinná souvislost. Účastníci tvrdili, že mezi újmou a zvýšeným dovozem z dotčené země není žádná časová souvislost. Důvodem je skutečnost, že mezi roky 2009 a 2011 se čínský dovoz výrazně zvýšil. Kromě toho průměrná cena čínského dovozu v roce 2011 činila 4,96 EUR/m2, což je částka, která se blíží částce v roce 2012 (4,38 EUR/m2).
(273)
Titíž účastníci tvrdili, že závěr, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by měla být přičítána čínskému dovozu v roce 2012, je v rozporu s jeho zjištěním, že čínský dovoz údajně neměl žádný nepříznivý dopad o rok dříve, přestože průměrná dovozní cena byla velmi podobná.
(274)
Účastníci také tvrdili, že časovou souvislost mezi způsobenou podstatnou újmou a subvencovaným čínským dovozem nelze posuzovat na základě celého posuzovaného období od roku 2009 do konce období šetření, bez ohledu na trendy, které nastaly během tohoto období.
(275)
Od počátku posuzovaného období do konce období šetření dovozy vzrostly o 596 %, přičemž jejich podíl na trhu se zvýšil o 321 %. V průběhu posuzovaného období klesla dovozní cena o 27,2 %.
(276)
Je pravdou, že ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2011 bylo jen mírně nižší než v roce 2010, a to navzdory vysokému růstu dovozu z ČLR již v roce 2011. V průběhu roku 2011 však spotřeba solárního skla v Unii výrazně vzrostla, konkrétně o 20,4 % mezi roky 2010 a 2011, zatímco dovoz z ČLR se během stejného období zvýšil o 150 %. V období šetření sice spotřeba skutečně klesla o něco více než 19 %, avšak objem čínského dovozu se dále zvýšil o více než 35 %. To jasně ukazuje časovou souvislost mezi podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie v období šetření, a silným růstem čínského subvencovaného dovozu. Rovněž je logické, že trvá určitou dobu, než některé nepříznivé účinky zvýšených subvencovaných dovozů (například ztrátu klientů, ztráty, snížení návratnosti investic a peněžního toku atd.) pocítí výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto odmítá.
(277)
Komise také analyzovala trendy, které nastaly během posuzovaného období. Skutečnost, že v roce 2011 bylo výrobní odvětví Unie ještě ziskové, i když čínský dovoz vzrostl již v uvedeném roce, neovlivňuje závěr, že v období šetření existovala časová souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a pokračujícím růstem subvencovaného čínského dovozu.
(278)
Přestože spotřeba v období šetření poklesla o něco více než 19 %, čínští vyvážející výrobci v témže období:
a)
zvýšili svůj podíl na trhu e srovnání s rokem 2011 o 12,4 procentních bodů, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 12,3 procentních bodů;
b)
zvýšili objem čínského dovozu o více než 35 %, přičemž prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 32 %, a
c)
dále snížili své již tak velmi nízké vývozní ceny o více než 10 % a jejich ceny byly až o 26,7 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, čímž přispívali ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
(279)
Na základě výše uvedené analýzy dospěla Komise k závěru, že subvencovaný dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(280)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
Třetí země
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel.
(281)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 %, což je v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,7 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(282)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(283)
S ohledem na celkové objemy dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, Komise dospěla k závěru, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(284)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka č. 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
IP
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(285)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku se zdá, že to způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (zejména USA, Kanada).
(286)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 došlo k dalšímu poklesu na 5 %.
(287)
Pro výrobní odvětví Unie je hlavním trhem trh Unie, který je jedním z největších na světě, a nikoliv trhy třetích zemí. Skutečnost, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, také způsobuje dodatečné náklady při dálkové přepravě (z důvodu rozbití a koroze). Šetření rovněž potvrdilo, že snížená vývozní výkonnost je především důsledkem soutěžení s levným čínským vývozem také na trzích třetích zemí. Proto Komise nemůže učinit závěr, že zhoršená vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(288)
Po poskytnutí informací někteří účastníci zpochybnili zjištění Komise, že pokles prodeje na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření byl s největší pravděpodobností způsoben velmi nízkými cenami čínského vývozu do hlavních míst určení vývozu Unie (zejména USA, Kanada). Domnívali se, že je tento závěr neodůvodněný, jelikož k čínskému vývozu docházelo také v roce 2011, a proto neexistuje žádný důvod, proč by se měl dopad projevit pouze v roce 2012. Byli rovněž toho názoru, že skutečným důvodem jejich nízkého prodeje na vývoz byla skutečnost, že výrobní odvětví Unie nebylo konkurenceschopné, a jakmile ceny na světových trzích poklesly, výrobní odvětví Unie si nedokázalo konkurenceschopnost udržet. V důsledku toho účastníci tvrdili, že k způsobené újmě dále přispěl pokles prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie v průběhu období šetření.
(289)
Komise tato tvrzení odmítá, a to z následujících důvodů. Pro výrobní odvětví Unie je stále hlavním trhem trh Unie, nikoli trhy třetích zemí. Dodatečné náklady vynaložené při dálkové přepravě (z důvodu rozbití a koroze) lze kompenzovat pouze tehdy, pokud je úroveň cen ve třetích zemích dostatečně vysoká. Zdá se, že tomu tak není. Na základě informací, které má Komise k dispozici z odpovědí na dotazník vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly ceny čínského vývozu do hlavních míst určení vývozu Unie skutečně velmi nízké a v porovnání s rokem 2011 v průběhu období šetření ještě více poklesly. Z toho vyplývá, že snížená vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie je způsobena zejména stále nižšími ceny čínského vývozu na trzích třetích zemí, jak bylo potvrzeno v průběhu šetření.
(290)
Titíž účastníci rovněž tvrdili, že se šetření týkalo trhu Unie a neposuzovalo žádné údajné nekalé cenové praktiky na trzích třetích zemí.
(291)
Kromě toho zjištění ze strany orgánů EU, a to i za předpokladu, že byla správná, údajně připisovala subvencovanému dovozu do Unie újmu způsobenou jinými činiteli. Údajný levný nebo subvencovaný čínský vývoz do třetích zemí tedy nebyl subvencovaným dovozem do EU, a jako takový se považuje za jiný činitel, jehož poškozující účinky nelze připisovat subvencovanému dovozu.
(292)
Výše uvedené tvrzení Komise odmítá. Komise nešetřila, zda jsou ceny dovozu z ČLR do třetích zemí dumpingové a/nebo subvencované. Pouze na základě vývozních cen do třetích zemí, které předložili vyvážející výrobci zařazení do vzorku, stanovila, že se tyto ceny v posledních letech neustále snižují.
(293)
Ve stejném duchu Komise analyzovala snížení cen dovozu z ČLR do třetích zemí jako samostatný činitel a nepřipisovala jej subvencovanému dovozu do Unie. Tato skutečnost byla pouze použita jako možné vysvětlení snížení objemu vývozu Unie do jeho hlavních míst určení ve třetích zemích v souvislosti s tím, že uvedené trhy nejsou a nikdy nebyly hlavními trhy pro výrobní odvětví Unie. I v nejlepších letech 2010 a 2011 se více než 85 % prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnilo na trhu Unie.
(294)
Proto Komise dospěla k závěru, že zhoršená vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku nemůže narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby a kapacity
(295)
Jak bylo uvedeno v oddílu D bodě 3, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 65 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 105 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo plně těžit. Jeho celkový prodej se do roku 2011 významně zvyšoval, ale rostl pomaleji než trh. Poté v průběhu období šetření celkově klesal. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25,7 % ve srovnání s rokem 2009 (-15,8 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu i prodej výrazně vzrostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 68,4 % a celkově se za celé období zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k nárůstu čínského dovozu o 596 %.
(296)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, subvencovaný dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie.
(297)
Po poskytnutí informací několik účastníků tvrdilo, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie byla zapříčiněna poklesem spotřeby Unie. To je údajně jediný činitel, který zřejmě klesl poprvé v roce 2012 a se kterým může být přiměřeně spojována újma, zatímco čínský dovoz začal již v roce 2011, a to za ceny srovnatelné s cenami v roce 2012.
(298)
V roce 2012 spotřeba ve srovnání s předchozími roky opravdu poklesla. Analýza Komise však probíhá od počátku posuzovaného období v roce 2009 do konce období šetření a v tomto období se spotřeba v Unii zvýšila celkem o 65 %. Během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu neustále a značně snižoval, a to celkem o 25,7 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k nárůstu čínského dovozu o 596 %.
(299)
Kromě toho byla spotřeba v Unii v období šetření stále na srovnatelné úrovni jako v roce 2010, zatímco, jak je uvedeno výše v tabulce 10, rok 2010 byl rokem, kdy výrobní odvětví Unie dosáhlo přiměřeného zisku. Proto nemohl pokles spotřeby v Unii v průběhu období šetření sám o sobě vést ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření. Kromě toho podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi roky 2010 a 2012 klesl o 26,6 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu v průběhu téhož období vzrostl o 318 %. A dále, jestliže měl pokles spotřeby v průběhu období šetření výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, potom měl mít uvedený pokles také dopad na čínský dovoz. To se však zřejmě nestalo. Čínský dovoz v průběhu období šetření naopak výrazně vzrostl, a to jak z hlediska objemu, tak i co se týče podílu na trhu.
(300)
S ohledem na výše uvedené úvahy Komise toto tvrzení odmítá. Komise tudíž dospěla k závěru, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(301)
Pokud jde o výrobní kapacitu výrobního odvětví Unie, jak je uvedena výše v tabulce 4, její zvýšení jasně sledovalo trend ve zvyšování spotřeby v Unii do konce roku 2011. Šetření ukázalo, že hlavním důvodem ke zvýšení výrobní kapacity mezi rokem 2011 a obdobím šetření o 12,5 % byl vstup jedné společnosti na trh se solárním sklem. Výrobní kapacita všech ostatních společností na trhu v průběhu téhož období mírně klesla. V důsledku toho celkový trend ve vývoji kapacity výrobního odvětví Unie sledoval trend ve spotřebě v Unii. Komise se tedy domnívá, že vysoká výrobní kapacita výrobního odvětví Unie, která byla vysoká již na začátku posuzovaného období a zůstala vysoká v průběhu období šetření, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(302)
Po poskytnutí informací někteří účastníci tvrdili, že Komise nezohlednila údajnou nadměrnou kapacitu jako důležitou příčinou újmy. Během posuzovaného období zvýšení kapacity nebylo údajně odůvodněno zvýšením spotřeby, jelikož výrobní odvětví Unie má neustále velký rozdíl mezi výrobní kapacitou a spotřebou, což nebylo dle jejich názoru ekonomicky udržitelné. Dále tvrdili, že skutečnost, že mezi rokem 2011 a koncem období šetření vstoupil na trh nový subjekt, přispěla ke způsobené újmě, neboť zvýšila domácí konkurenci.
(303)
Smluvní strany také tvrdily, že snižující se spotřeba v Unii, zvyšující se výrobní kapacita ve spojení s poklesem prodeje na vývoz vedla k nízké míře využití kapacity. Důsledkem této nízké míry využití byly vysoké fixní náklady, které podle nich měly vážný dopad na unijní odvětví výroby solárního skla.
(304)
Komise poznamenává, že úroveň kapacity celého výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období neustále vyšší než celková spotřeba v Unii. To však nezabránilo společnostem ve výrobním odvětví Unie zařazeným do vzorku dosáhnout v průběhu dvou let před obdobím šetření zisku, zatímco významné ztráty ve výši -14,5 % zaznamenaly pouze v období šetření.
(305)
Kromě toho kapacita výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostla mezi lety 2010 a 2011 pouze o 4 % a mezi rokem 2011 a obdobím šetření o 2,6 %, což vedlo k mírnému celkové zvýšení mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 6,7 %.
(306)
V důsledku toho, rozdílem mezi spotřebou a kapacitou, který existoval během celého posuzovaného období, přestože byl mírně vyšší v období šetření, nelze vysvětlit značné ztráty, které utrpěly společnosti zařazené do vzorku v období šetření. V důsledku toho Komise odmítá tvrzení, že úroveň kapacity výrobního odvětví Unie není ekonomicky udržitelná.
(307)
Pokud jde o tvrzení, že nový subjekt na trhu v roce 2012 přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, Komise poznamenává, že tento nový subjekt, přestože zavedl vysokou kapacitu, měl velmi omezený objem výroby a prodeje, přibližně 2 % z celkového prodeje v EU v období šetření. V důsledku toho neměl jeho vstup téměř žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie jako celku, kromě výrazného zvýšení jeho kapacity a údajů o využití kapacity. Bez údajů týkajících se této společnosti by kapacita všech ostatních výrobců v Unii mezi lety 2011 a 2012 skutečně poklesla.
(308)
Vyšetřování rovněž nepotvrdilo, že na odvětví výroby solárního skla mají značný dopad fixní náklady. Ve skutečnosti se průměrné fixní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření pohybovaly v rozmezí 25-35 % celkových nákladů. V předchozích letech 2010 a 2011 byl procentní podíl fixních nákladů mírně nižší, avšak stále ve stejném rozsahu. To jasně ukazuje, že vysoká kapacita v období šetření samozřejmě měla dopad na výrobní náklady, avšak její dopad nebyl významný a nemůže vysvětlovat vysoké ztráty v období šetření, zejména ve srovnání se zisky dosaženými v předchozích letech. Kromě toho míra využití kapacity výrobců v Unii zařazených do vzorku v porovnání s předchozími roky klesla, nicméně v období šetření byla stále na úrovni 65 %.
(309)
Komise se ve své analýze dále zohlednila, že instalovanou kapacitu je možné přizpůsobit pro výrobu jiných typů skla, které nepatří do oblasti působnosti tohoto šetření. Proto také Komise i z tohoto důvodu nesouhlasí s názorem účastníka řízení, že vysoká instalovaná kapacita je z ekonomického hlediska neudržitelná.
(310)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise odmítá tvrzení předložená účastníky řízení a opakuje, že vývoj spotřeby, kapacity a využití kapacity v průběhu posuzovaného období, a to jak při oddělené, tak i kumulativní analýze, nejsou takové povahy, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem.
2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(311)
Podle informací, které má Komise k dispozici (20), se přibližně 80-85 % solárního skla prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a přibližně 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla.
(312)
Po poskytnutí informací dva účastníci tvrdili, že kromě vývoje spotřeby dotčeného výrobku byla újma způsobená výrobnímu odvětví Unie zapříčiněna také poklesem spotřeby solárních modulů a ztrátami, které toto výrobní odvětví utrpělo na konci roku 2011 a začátkem roku 2012. Dopad finančních potíží výrobců solárních panelů na trh se solárním sklem se údajně začal projevovat koncem roku 2011 a v roce 2012, a to v důsledku nezbytné časové prodlevy mezi těmito dvěma událostmi.
(313)
Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (21). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně vytvořily režimy finanční podpory, hlavně zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy a újmou (22). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(314)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle, vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(315)
Podobně, vzhledem k tomu, že poptávka po solárních modulech zůstala v období 2009-2012 poměrně vysoká a poptávka po solárním skle se ve stejném období zvýšila o 65 %, nelze dopad zhoršené finanční situace výrobců solárních modulů na konci roku 2011/začátkem roku 2012 na spotřebu solárního skla sám o sobě považovat za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem solárního skla z ČLR a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(316)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise potvrzuje, že vývoj spotřeby solárních modulů nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3. Závěr
(317)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z ČLR. Komise analyzovala další možné příčiny újmy, jako je dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, změny struktury spotřeby a výrobní kapacity nebo tržní situaci některých uživatelů dotčeného výrobku. U žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nabylo zjištěno, že by mohla narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(318)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje závěr, že subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení.
(319)
Po období šetření několik výrobců solárního skla v Unii veřejně oznámilo ukončení výrobní činnosti, v důsledku čehož se značná provozní kapacita nevyhnutelně přesunula do nevyužité kapacity. To dále posiluje výše stanovenou příčinnou souvislost a prokazuje zničující účinek subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
(320)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvenci působící újmu nebylo v tomto případě jednoznačně v zájmu Unie přijímat opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(321)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobnímu odvětví Unie byla v období šetření způsobena podstatná újma zapříčiněná subvencovaným dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a někteří jiní se potýkali s platební neschopností (23). Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(322)
Očekává se, že uložení antisubvenčních cel odstraní účinky subvence působící újmu, která spočívají v narušení obchodu, a obnoví účinnou hospodářskou soutěž na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci.
(323)
Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu se solárním sklem.
(324)
A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského subvencovaného dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(325)
Pokud by opatření přijata nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého až střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla platební neschopnost hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém výhledu vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(326)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení antisubvenčních cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(327)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, jinak řečeno. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(328)
Bylo předloženo tvrzení, že přijetí opatření týkajících se dotčeného výrobku by nepříznivě ovlivnilo podnikatelskou činnost dovozců. Za prvé by uložení cel nevedlo k vyloučení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může nepříznivě odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(329)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
3. Zájem dodavatelů surovin
(330)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu uvedených účastníků.
4. Zájem uživatelů
(331)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se vyslovili pro uložení antisubvenčních cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antisubvenčních opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antisubvenčních cel by mělo nepříznivý dopad na jejich obchodní činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(332)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6-8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antisubvenční cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii.
(333)
Možné zavedení antisubvenčních cel, ve srovnání s opačným scénářem bez uložení cel, proto sice pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, neočekává se však, že bude mít závažný nepříznivý dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(334)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antisubvenčních cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(335)
Vzhledem k výše uvedenému Komise odmítá námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(336)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (které zahrnuje i solární sklo) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antisubvenční nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokut za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antisubvenčních cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(337)
Tato tvrzení by měla být odmítnuta. Za prvé, Komise konstatuje, že kartel přestal fungovat v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Za druhé, žádný z výrobců zařazených do vzorku výrobců v Unii a žádný ze současných výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje se na kartelu nepodílel. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antisubvenčních cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(338)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo nepříznivý dopad na trh s anitreflexním povlakem solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních dodavatelů antireflexního povlaku. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(339)
Trh s antireflexním povlakem je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii v průběhu období šetření zůstali v tomto segmentu trhu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují z důvodu, že trh považuje jejich výrobky s povlakem za výrobky s kvalitativní výhodou. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexním povlakem. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(340)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž, aby bylo možno měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Tento argument by proto také měl být odmítnut.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(341)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, je v zájmu Unie uložit konečná opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(342)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena konečná vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(343)
Ke stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, aniž by přitom bylo překročeno zjištěné subvenční rozpětí.
(344)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého může přiměřeně dosáhnout toto výrobní odvětví u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tedy bez subvencovaného dovozu.
(345)
Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval subvencovaný dovoz působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(346)
Na tomto základě byla vypočtena také cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(347)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci z Unie zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.
(348)
Po poskytnutí informací jeden účastník zpochybnil ziskové rozpětí použité jako cílový zisk. Uvedl, že Komise měla zohlednit všechny ostatní činitele které ovlivnily ziskovost v období šetření. Tvrdil, že přiměřený cílový zisk nemůže být vyšší než 5 %.
(349)
Komise tato tvrzení z následujících důvodů odmítá. Použitý výpočet cílového zisku není založen na odhadu, ale na skutečném zisku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie před narušením hospodářské soutěže způsobeným čínským subvencovaným dovozem. Komise to považuje za přiměřený zisk a rovněž vzala v úvahu, že se situace na trhu neodlišuje výrazně od období šetření, ponecháme-li stranou dopady čínského subvencovaného dovozu. Prohlášení účastníka v tomto ohledu, že spotřeba v roce 2010 byla mnohem vyšší než v roce 2012, je věcně nesprávné. Jak je uvedeno v oddíle E bodě 2.3, spotřeba v roce 2010 byla na podobné úrovni jako v roce 2012. V roce 2010 také výrobní odvětví Unie s ohledem na očekávaný silný růst poptávky zvyšovalo kapacitu, což nepříznivě ovlivnilo jeho zisk v uvedeném roce. Navrhovaný cílový zisk ve výši 5 % je dále neodůvodněný, jelikož není založen na žádných údajích nebo skutečných výpočtech, a proto se zamítá.
2. Opatření
(350)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s článkem 15 základního nařízení by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo na dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot zjištěného subvenčního rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných subvenčních rozpětí.
(351)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(352)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(353)
Na základě výše uvedených skutečností se sazby, podle nichž se tato cla ukládají, stanovují takto:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorických cel, což znamená v poměru k hodnotě dovozu.
(355)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci zjištěnou v průběhu šetření, pokud jde o uvedené společnosti vybrané do vzorku, přičemž pro spolupracující společnosti nevybrané do vzorku se použijí průměrné celní sazby.
(356)
Uvedené celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není jmenovitě uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(357)
Každou žádost o použití individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby.
(358)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie, kromě těch, kteří při šetření spolupracovali.
(359)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že valorická antidumpingová a vyrovnávací cla jsou neúčinná a požádal Komisi o uložení opatření v podobě minimální dovozní ceny. Minimální dovozní cenu navíc navrhlo i několik uživatelů. Důvody předložené účastníky řízení a příčiny, proč Komise tyto žádosti zamítla, jsou uvedeny v 144. až 168. bodě prováděcího nařízení Komise (EU) č. 470/2014 (24) (dále jen „konečné antidumpingové nařízení“).
(360)
Po poskytnutí informací nabídli tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku a společnost Henan Yuhua cenové závazky ve formě minimálních dovozních cel. Komise navržené závazky zamítla z důvodů uvedených ve 172. až 179. bodě odůvodnění nařízení o uložení konečného antidumpingového cla.
(361)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) v současnosti kódu KN ex 7007 19 80 pocházejícího z Čínské lidové republiky. Solární sklo s povlakem (jednostranným nebo oboustranným) spadá pod kód TARIC 7007198019 a solární sklo bez povlaku spadá pod kód TARIC 7007198011.
2. Sazby vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený společnostmi uvedenými v tabulce se stanoví takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
12,4 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v průběhu období šetření (od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Čínské lidové republice, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na němž jsou založena tato opatření, buď vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 12,4 %.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 471/2014 AL COMISIEI
din 13 mai 2014
de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 15,
întrucât:
A. PROCEDURĂ
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 27 aprilie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile de sticlă solară originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”) în Uniunea Europeană, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de deschidere”) (2).
(2)
Procedura a fost deschisă de Comisie în urma unei plângeri depuse la 14 martie 2013 de către EU ProSun Glass (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători reprezentând mai mult de 25 % din producția totală de sticlă solară din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care dovedeau subvenționarea sticlei solare și prejudiciul important pe care l-a cauzat, elemente pe care Comisia le-a considerat suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
(3)
În conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”), înainte de deschiderea procedurii, Comisia a notificat guvernul Republicii Populare Chineze (denumit în continuare „guvernul chinez”) că i-a fost transmisă o plângere, documentată corespunzător, în care se susține că importurile subvenționate de sticlă solară originară din RPC provoacă un prejudiciu important industriei din Uniune. Comisia a invitat guvernul chinez la consultări cu scopul de a clarifica situația privind conținutul reclamației și de a ajunge la o soluție reciproc acceptată.
(4)
Guvernul chinez a acceptat invitația la consultări și acestea s-au desfășurat ulterior. Pe parcursul consultărilor, nu s-a putut ajunge la o soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, Comisia a luat act în mod corespunzător de observațiile prezentate de guvernul chinez în ceea ce privește măsurile enumerate în plângere. În urma consultărilor, guvernul chinez a transmis mai multe documente.
2. Procedura antidumping desfășurată în paralel
(5)
La 28 februarie 2013, Comisia a anunțat deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de sticlă solară originară din RPC, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3).
(6)
La 27 noiembrie 2013, Comisia a instituit o taxă vamală antidumping provizorie asupra importurilor de sticlă solară originară din RPC prin Regulamentul (UE) nr. 1205/2013 (4).
(7)
Analizele prejudiciului efectuate în cadrul prezentei anchete antisubvenție și al anchetei antidumping desfășurate în paralel se bazează pe aceeași definiție a industriei din Uniune, pe aceiași producători reprezentativi din Uniune și pe aceeași perioadă de anchetă și a dus la concluzii identice, cu excepția cazului în care se specifică altfel. Această metodă a fost considerată adecvată pentru raționalizarea analizei prejudiciului și pentru a obține corelarea rezultatelor celor două proceduri. Din acest motiv, orice observații în legătură cu prejudiciul prezentate în cadrul uneia dintre proceduri au fost luate în considerare pentru ambele proceduri.
3. Părțile vizate de procedură
(8)
Comisia i-a informat oficial cu privire la deschiderea anchetei pe reclamanți, pe alți producători cunoscuți din Uniune, pe producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, precum și pe importatorii, furnizorii, distribuitorii, utilizatorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, precum și autoritățile din RPC. Avizul de deschidere a invitat toate părțile vizate de anchetă să contacteze Comisia și să se facă cunoscute.
(9)
Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere a procedurii.
(10)
Reclamanții, producătorii-exportatori din RPC, importatorii și autoritățile din RPC și-au făcut cunoscute punctele de vedere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate.
3.1. Eșantionare
(11)
Comisia a anunțat în avizul de deschidere că ar putea limita ancheta la un număr rezonabil de producători-exportatori din RPC, de importatori și producători independenți din Uniune, care vor fi anchetați prin selectarea unui eșantion, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.
3.2. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(12)
Comisia a selectat un eșantion de cinci societăți dintre cei opt producători care s-au făcut cunoscuți pe baza celui mai mare volum reprezentativ al vânzărilor produsului similar în cursul perioadei de anchetă (PA).
(13)
În urma vizitelor de verificare desfășurate, Comisia a decis să elimine una dintre cele cinci societăți incluse în eșantion, întrucât aceasta nu a fost considerată reprezentativă pentru industria din Uniune, fiind singurul dintre cei opt producători respondenți care se găsea în faza de pornire a activității. Prin urmare, Comisia a apreciat că există riscul ca în cazul includerii societății respective, indicatorii de prejudiciu, în special rentabilitatea, să nu poată oferi o reprezentare echitabilă a situației industriei din Uniune.
(14)
Prin urmare, eșantionul final a constat în patru producători din Uniune. Producția lor a reprezentat 79 % din vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii, în cursul PA. Eșantionul a fost, în consecință, considerat reprezentativ pentru industria din Uniune.
(15)
Trei producători din Uniune au solicitat, în temeiul articolului 29 din regulamentul de bază, ca identitatea lor să rămână confidențială. Aceștia au susținut că divulgarea identității lor ar putea crea efecte adverse semnificative pentru activitățile lor comerciale. Comisia a analizat motivele prezentate și le-a acceptat cererea. Având în vedere numărul limitat de producători din Uniune, nici alte denumiri nu au fost făcute publice în documentul de notificare generală, deoarece acest lucru ar permite identificarea societăților care și-au păstrat anonimatul.
(16)
Totuși, identitatea societății Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF”) este deja cunoscută în mod public, deoarece aceasta a declarat că este una dintre societățile care sprijină plângerea. Prin urmare, această societate a fost nominalizată în documentul de notificare generală.
(17)
De asemenea, în versiunea neconfidențială a observațiilor privind notificarea, reclamantul nominaliza trei producători din Uniune care și-au încetat activitatea (Guardian, AGC și Centrosolar Glass), precum și o a patra societate care și-a redus în mod semnificativ producția (Saint Gobain).
3.3. Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC
(18)
Avizul de deschidere a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să se facă cunoscuți și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere, într-un anumit termen.
(19)
Nouă producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Societățile care au cooperat acoperă aproape 100 % din exporturile de sticlă solară către Uniune declarate în 2012.
(20)
În conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de patru producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi ale produsului în cauză care poate fi investigat în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selectat a reprezentat 76 % din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune în cursul perioadei de anchetă.
(21)
În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a informat toate părțile interesate cu privire la eșantionul selectat și le-a invitat să prezinte observații. Nu s-au primit observații.
3.4. Examinarea individuală
(22)
Niciun producător-exportator din RPC nu a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază.
3.5. Eșantionarea importatorilor neafiliați și a utilizatorilor
(23)
Patru importatori neafiliați au furnizat răspunsuri la formularul de eșantionare anexat la avizul de deschidere, în timp ce doi importatori și doisprezece utilizatori nu au răspuns la chestionar. Având în vedere numărul scăzut de importatori care au cooperat, nu a fost necesară eșantionarea.
4. Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare
(24)
Au fost trimise chestionare guvernului chinez și producătorilor-exportatori incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, tuturor importatorilor care s-au făcut cunoscuți și tuturor utilizatorilor care s-au făcut cunoscuți. Guvernului chinez i-a fost trimisă, de asemenea, o anexă la chestionarul transmis și i s-a solicitat să o prezinte băncilor comerciale de stat (state-owned commercial banks - SOCB) din RPC care au împrumutat fonduri societăților incluse în eșantion în cursul perioadei de anchetă. Guvernul chinez a declarat că a transmis anexa băncilor respective, dar că nu a primit niciun răspuns.
(25)
Au trimis răspuns la chestionar cei patru producători-exportatori chinezi incluși în eșantion, toți producătorii din Uniune incluși în eșantion, doi importatori neafiliați din Uniune și 12 utilizatori.
(26)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate pe care le-a considerat necesare pentru stabilirea definitivă a subvenționării, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii. Vizitele de verificare au fost efectuate după cum urmează:
(a)
producători-exportatori din RPC:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group”);
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd;
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV”);
(b)
Guvernul RPC:
-
Ministerul Comerțului, Beijing;
-
Comisia de reglementare bancară, Beijing, China;
(c)
producători din Uniune:
-
Gmb/IF, Germania;
-
[confidențial];
-
[confidențial];
-
[confidențial];
-
[confidențial];
(d)
importatori independenți:
-
Vetrad NV, Țările de Jos;
(e)
utilizatori:
-
Sunerg Solar SRL, Italia;
-
Viessmann Faulquemont SAS, Franța.
(27)
Toate părțile interesate au primit un document de notificare care conține faptele și considerentele esențiale pe baza cărora Comisia a propus instituirea taxelor compensatorii pentru sticla solară originară din Republica Populară Chineză. Toate părțile au fost informate referitoare la termenul în care pot să prezinte observații cu privire la document.
(28)
Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare, după caz.
(29)
Guvernul chinez a afirmat că documentul de notificare nu respectă standardele prevăzute la articolele 22.3 și 22.5 din Acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii (ASMC), deoarece nu au putut fi stabilite în mod suficient de detaliat constatările și concluziile autorității de anchetă. Autoritățile chineze nu au furnizat niciun exemplu concret care să susțină această presupusă disfuncționalitate. Reanalizând documentul cu atenție, Comisia consideră că el conține informații suficiente pentru a-i da guvernului chinez posibilitatea de a-și exercita dreptul la apărare.
(30)
Anumite informații nu au putut fi prezentate în notificare, fiind informații comerciale confidențiale și au fost comunicate numai producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Acestora din urmă le-a fost trimisă o notificare confidențială și specifică, conținând calcule și informații referitoare la fiecare sistem și avantaj care a făcut obiectul unor măsuri compensatorii ale UE, și li s-a acordat un termen de 25 de zile pentru a prezenta observații.
5. Perioada de anchetă
(31)
Ancheta privind subvențiile și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada de la 1 ianuarie 2009 până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(32)
Produsul care face obiectul anchetei este sticla solară de tip „sticlă sodocalcică plană temperată”, cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM 1,5 300-2 500 nm), o rezistență la căldură până la 250 °C (măsurată în conformitate cu EN 12150), o rezistență la șocurile termice de Δ 150 K (măsurată în conformitate cu EN 12150) și având o rezistență mecanică de cel puțin 90 N/mm2 (măsurată în conformitate cu standardul EN 1288-3) (numită în continuare „produsul în cauză” și cunoscută sub denumirea de „sticlă solară”). Produsul în cauză se încadrează, în prezent, la codul NC ex 7007 19 80.
2. Produsul similar
(33)
Ancheta a arătat că produsul în cauză, produsul fabricat și vândut pe piața internă a RPC și produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii de către industria din Uniune au caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice similare și sunt destinate unor utilizări similare. Prin urmare, aceste produse sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.
3. Definiția produsului
(34)
Un importator neafiliat a solicitat excluderea din sfera anchetei a sticlei pentru horticultură folosită pentru construirea serelor, susținând că, pentru sere se folosește sticlă de dimensiuni foarte diferite, în timp ce sticla solară se produce numai la anumite dimensiuni standard. Importatorul a transmis, de asemenea, un certificat din care reiese că o parte din importurile sale au ca obiect sticla cu conținut de fier mai mare de 300 ppm. Ca urmare, aceste importuri nu se încadrează în definiția produsului. În ceea ce privește restul importurilor sale, Comisia consideră că, în pofida diferenței de dimensiuni, foile de sticlă respective pot fi utilizate și ca sticlă solară. De exemplu, în scopul eludării taxei vamale, importatorii ar putea comanda foi de sticlă mai mari decât cele de care au nevoie, pe care apoi să le taie în interiorul Uniunii. Prin urmare, sticla pentru horticultură cu conținut de fier mai mic de 300 ppm face parte din produsul în cauză.
(35)
Un alt importator independent a susținut că sticla pentru mobilier pe care o importă (utilizată pentru rafturi de sticlă, panouri, blaturi pentru mese, panouri de uși glisante, alte plăci și blaturi etc.) are caracteristici tehnice identice sau foarte asemănătoare celor ale sticlei solare, dar a solicitat excluderea acesteia din sfera anchetei, deoarece are o utilizare finală diferită.
(36)
Cu toate acestea, pe baza probelor prezentate, se pare că cea mai mare parte a sticlei importate de acest importator nu are toate caracteristicile tehnice ale sticlei solare descrise mai sus. În special, șase tipuri de sticlă importată au un conținut de fier cu mult mai mare decât 300 ppm, în timp ce un singur tip de sticlă importată are un conținut de fier mai mic de 300 ppm, însă factorul de transmisie a luminii solare este semnificativ mai mic decât minimul de 88 % necesar pentru a fi definită ca sticlă solară.
(37)
Chiar dacă aceste tipuri de sticlă nu îndeplinesc una dintre caracteristicile tehnice ale sticlei solare descrise mai sus, importatorul a afirmat că acestea sunt conforme cu clasificarea inițială a sticlei solare, și anume „sticlă sodocalcică plană temperată”. Cu toate acestea, Comisia consideră că în sfera anchetei se încadrează numai acele tipuri de sticlă care îndeplinesc toate caracteristicile tehnice ale sticlei solare. În consecință, toate tipurile de sticlă menționate mai sus și importate de către acest importator sunt în afara domeniului de aplicare al anchetei.
(38)
Din motive de certitudine juridică, ar trebui clarificat faptul că orice tip de sticlă pentru horticultură și pentru mobilier care îndeplinește caracteristicile tehnice prevăzute anterior la considerentul 32 se încadrează în definiția produsului în cauză, deoarece poate fi utilizat ca sticlă solară.
(39)
În urma notificării, același importator a susținut că neexcluderea din domeniul de aplicare al anchetei a sticlei solare care poate fi utilizată ca sticlă pentru mobilier cauzează întârzieri și sarcini administrative suplimentare pentru întreprinderi. Se pare că acest lucru se datorează faptului că societățile au obligația de a trimite rapoarte de încercare autorităților vamale din Uniune de fiecare dată când doresc să afle dacă bunurile importate fac obiectul măsurilor.
(40)
Comisia consideră că aceste tipuri de sticlă nu ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al anchetei, deoarece sticla solară poate avea utilizări horticole și pentru mobilier. Pentru a asigura protecția adecvată a industriei din Uniune împotriva efectelor prejudiciabile ale subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, trebuie evitate lacunele care pot permite eludarea normelor legale. Efectul pozitiv al protecției adecvate compensează efectul negativ al sarcinilor administrative suplimentare care probabil că revin importatorului respectiv.
(41)
Același importator a susținut, de asemenea, că sticla flotată (sticlă turnată pe baie de metal topit) ar trebui exclusă din definiția produsului, deoarece are un proces de producție diferit de cel al sticlei turnate, care este percepută de către importator ca singurul tip de sticlă solară. Importatorul a declarat că sticla flotată (sticlă turnată pe baie de metal topit) pentru produse de mobilier nu poate fi utilizată ca sticlă solară și, prin urmare, trebuie exclusă din sfera anchetei. Cu toate acestea, sticla flotată (sticlă turnată pe baie de metal topit) nu poate fi exclusă din sfera anchetei, deoarece prezintă toate caracteristicile tehnice menționate anterior. Documentele confidențiale furnizate de părțile interesate în cursul anchetei au arătat că sticla flotată (sticlă turnată pe baie de metal topit) poate fi utilizată ca sticlă solară și este fabricată atât de industria din Uniune, cât și de către exportatorii chinezi. Acest lucru este confirmat de informații disponibile public pe internet. (5) Prin urmare, sticla flotată (sticlă turnată pe baie de metal topit) rămâne în domeniul de aplicare al anchetei.
C. SUBVENȚIA
1. Introducere
(42)
Reclamantul a afirmat că RPC își subvenționează industria producătoare de sticlă solară. Plângerea conține elemente de probă prima facie pentru mai multe practici de subvenționare incluse atât în legislație, cât și într-o serie de documente politice și de planificare care reprezintă baza pentru sprijinul acordat de stat acestui sector.
(43)
Comisia a examinat și a analizat documentele menționate în plângere, precum și documente suplimentare furnizate de guvernul chinez și de producătorii-exportatori incluși în eșantion în cursul anchetei, constatând că multe dintre acestea arată că industria sticlei solare din RPC beneficiază de tratament preferențial în multe domenii.
(44)
Guvernul chinez a inclus industria sticlei solare printre industriile „strategice” în cel de al 12-lea plan cincinal (6). Guvernul chinez a emis, de asemenea, un document politic specific, Cel de al 12-lea plan cincinal pentru industria fotovoltaică solară, care stabilește că sticla este un material auxiliar esențial pentru industria fotovoltaică, motiv pentru care este necesară producția în plan intern. Planul prevede că guvernul va sprijini dezvoltarea întreprinderilor din domeniu și inovarea tehnologică și va direcționa fonduri către această industrie.
(45)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat citarea de către Comisie a celui de al 12-lea plan cincinal în contextul sticlei solare. Această contestare a fost respinsă, deoarece planul menționează în mod explicit sticla solară în capitolul 9 coloana 6, referitor la „domeniile cheie de dezvoltare a producției”. Cel de al 12-lea plan cincinal stabilește clar prioritățile guvernului chinez pentru perioada respectivă și una dintre aceste priorități este fabricarea de sticlă solară.
(46)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat interpretarea dată de Comisie „celui de al 12-lea plan cincinal pentru industria fotovoltaică solară”, declarând că aceasta nu susține concluziile Comisiei. Totuși, această contestare a fost respinsă, deoarece, în mod evident, contrazice informațiile primite de la alte departamente ale autorităților chineze. În timpul vizitei la guvernul chinez, autoritățile din Ministerul Industriei și Tehnologiei Informației („MIIT”) au explicat că sticla solară este acoperită de acest plan, care se axează puternic pe îmbunătățirea calității, deoarece buna calitate a sticlei solare este vitală pentru promovarea industriei fotovoltaice.
(47)
Importanța inovării și a noilor materiale, în general, este menționată în cel de al 12-lea Program cincinal de inovare în domeniul tehnologiilor industriale (7), care are ca scop aplicarea planului cincinal și, de asemenea, a Planului de dezvoltare științifică și tehnologică pe termen lung (8). Accentul puternic pus pe inovarea tehnologică include dezvoltarea de noi materiale. În acest context, există și o trimitere specifică la sticla solară.
(48)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat concluziile Comisiei, afirmând că sticla solară nu a fost menționată în niciunul din aceste documente. Comisia ia act de faptul că aceste documente sunt destinate să ofere asistență specială întreprinderilor de înaltă tehnologie, așa cum s-a arătat la considerentele 401 și 402 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1239/2013 (9) al Consiliului (denumit în continuare „regulamentul privind panourile solare”), când guvernul chinez a prezentat aceleași argumente. Ambele documente pun în aplicare cel de al 12-lea plan cincinal și planul pentru sectorul fotovoltaic solar și acordă asistență întreprinderilor cu înaltă tehnologie și tehnologie nouă, categorie care include mulți producători de sticlă solară.
(49)
Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a dispozițiilor provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale (care, împreună cu „Dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale” anexate, este denumită în continuare Decizia nr. 40) afirmă că guvernul chinez va sprijini în mod activ dezvoltarea noii industrii energetice și va accelera dezvoltarea energiei solare (10), trasează tuturor instituțiilor financiare sarcina de a oferi sprijin de tip credit numai proiectelor încurajate (categorie în care se încadrează proiectele fotovoltaice) și promite că se vor pune în aplicare și „alte politici preferențiale privitoare la proiectele încurajate” (11).
(50)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat interpretarea Comisiei atât a articolului 5, cât și a articolului 17 din Dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale. Guvernul chinez a afirmat că articolul 5 nu menționează sticla solară. Totuși, dat fiind faptul că acesta se referă la încurajarea utilizării energiei solare, care necesită sticlă solară, Comisia consideră că prin aceasta se include sticla solară în cadrul dispozițiilor temporare.
(51)
Guvernul chinez a contestat și interpretarea de către Comisie a articolului 17, care precizează că doar industriile încurajate ar trebui să primească sprijin prin creditare, dar în același timp dispune să se procedeze „în conformitate cu principiile creditării” și nu în mod preferențial.
(52)
În cursul inspectării societăților incluse în eșantion sau în timpul vizitei la guvernul chinez, nu s-au găsit dovezi că această dispoziție a fost respectată. Băncile în cauză nu au cooperat la anchetă pentru a permite ca această dispoziție să fie testată și verificată. De fapt, ancheta a arătat că anumite întreprinderi au avantaje ce decurg din politicile de împrumuturi în condiții preferențiale. Prin urmare, Comisia respinge afirmația guvernului chinez conform căreia împrumuturile acordate industriei producătoare de sticlă solară au fost acordate „în conformitate cu principiile creditării”. Ideea principală este că toate instituțiile financiare au obligația să acorde credite industriilor încurajate, care includ fabricarea de sticlă solară, și că ajutorul se acordă de facto în condiții preferențiale.
(53)
În 2011, Comisia Națională pentru Dezvoltare și Reformă (denumită în continuare „CNDR”), a recomandat Consiliului de stat revizuirea programului din Decizia nr. 40. Consiliul de Stat a emis Decizia nr. 9 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a catalogului liniilor directoare de adaptare a structurilor industriale (denumită în continuare „Decizia nr. 9”). Acest document „încurajează activ” guvernul chinez și agențiile publice „să îndrume dezvoltarea industriilor relevante, să optimizeze modernizarea structurii industriale”. Punctul 12.2 din Decizia nr. 9 menționează în mod explicit încurajarea producției de „sticlă flotată ultratransparentă pentru industria energiei solare”.
(54)
Planul național de dezvoltare a științei și tehnologiei pe termen mediu și lung (2006-2020), adoptat de guvernul chinez, promite să „pună pe primul loc politica financiară”, „să încurajeze instituțiile financiare să sprijine prin credite preferențiale principalele proiecte naționale de industrializare din domeniul științei și tehnologiei”, „să încurajeze instituțiile financiare să îmbunătățească și să consolideze serviciile financiare furnizate întreprinderilor de înaltă tehnologie” și să „pună în aplicare politici fiscale preferențiale pentru a promova dezvoltarea de întreprinderi de înaltă tehnologie”.
(55)
Producția de sticlă solară se încadrează în definiția întreprinderii de înaltă tehnologie, așa cum arată și numărul de producători cu statut de înaltă tehnologie și tehnologie nouă și este o industrie într-adevăr nouă, atât în China, cât și în Uniune. În acest context, Comisia ar dori să sublinieze faptul că una dintre societățile cuprinse în eșantion a primit un grant specific din partea Comisiei Naționale pentru Dezvoltare și Reformă („CNDR”), o recompensă pentru inovare în domeniul sticlei solare, ceea ce arată clar interesul guvernului chinez în acest sector de înaltă tehnologie.
(56)
Reclamantul a susținut că presupusele subvenții constau în sistemele enumerate în secțiunea C.2 de mai jos. În urma inspectării societăților comerciale incluse în eșantion în RPC și a unei vizite la guvernul chinez, Comisia a analizat aceste sisteme în cadrul cărora societățile din eșantion au primit un avantaj în perioada de anchetă.
2. Alte sisteme de subvenții identificate
(57)
În timpul inspectării societăților incluse în eșantion, analiza documentelor lor interne a scos la lumină subvenții din partea autorităților guvernamentale de la nivel provincial, orășenesc, regional sau districtual. Aceste subvenții nu au fost menționate în mod specific în plângere. Pe baza informațiilor puse la dispoziția Comisiei, nu este clar dacă acestea sunt subvenții ad-hoc sau provin din programele locale de subvenționare. În orice caz, dat fiind caracterul local al acestor sisteme, nu era de așteptat, în mod rezonabil, ca reclamanții să cunoască detaliile acestor subvenții și, prin urmare, în plângere nu există nicio mențiune directă referitoare la ele.
(58)
Comisia a propus consultări suplimentare cu guvernul chinez pe tema acestor alte subvenții, care sunt specifice unei întreprinderi sau unei localizări și a căror existență a fost constatată în registrele societăților comerciale incluse în eșantion în cursul vizitelor de verificare, fără a fi enumerate în plângere. Aceste consultări au fost propuse de Comisie pentru a asigura anchetei desfășurarea cuvenită. Guvernul chinez a declinat oferta, susținând că o astfel de cerere nu ar fi în conformitate cu Acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii („ASMC”).
(59)
Comisia consideră că aceste alte subvenții sunt strâns legate de tipurile de măsuri și practici menționate în plângere și în avizul de deschidere. Măsurile implică același tip de contribuție financiară și de avantaje în ceea ce privește produsul în cauză și, prin urmare, se încadrează în definiția „practicii sau practicilor de subvenționare care vor fi investigate” despre care articolul 22 alineatul (2) punctul (iii) din ASMC cere să fie specificate în avizul de deschidere. Sistemele menționate în avizul de deschidere nu sunt exhaustive, ceea ce determină formularea „subvențiile constau, printre altele, în…”, în secțiunea 3. Prin urmare, Comisia a ajuns la concluzia că aceste subvenții suplimentare intră în domeniul de aplicare al prezentei proceduri.
(60)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat interpretarea Comisiei privitoare la ASMC și a afirmat că, în opinia sa, Comisia nu dispune de niciun temei juridic pentru a lua măsuri compensatorii împotriva unei subvenții specifice, legate de unul dintre producătorii din eșantion, chiar dacă aceasta este legată direct de practica de subvenționare identificată de către reclamanți. Comisia nu este de acord cu interpretarea guvernului chinez privitoare la acest aspect al ASMC. În cazul în care reclamanții au identificat o practică de subvenționare și, împreună cu exemple de sisteme naționale, beneficii locale se regăsesc în practica de subvenționare respectivă, Comisia consideră că are dreptul să instituie măsuri compensatorii cu privire la orice beneficii constatate. În special, acest lucru este valabil în cazul în care modul de funcționare, natura și efectele beneficiilor constatate sunt aceleași ca cele ale altor programe deja identificate în plângerea și în avizul de deschidere.
3. Lipsa cooperării și utilizarea datelor disponibile
(61)
La 18 decembrie 2013, Comisia a informat guvernul chinez că va lua în considerare posibilitatea utilizării datelor disponibile în cazurile în care nu există cooperare între producători, din cauza lipsei unui răspuns din partea SOCB cărora guvernul chinez le-a trimis chestionarul care i-a fost furnizat.
(62)
Guvernul chinez a răspuns la data de 26 decembrie 2013 că nu este de acord cu utilizarea articolului 28 împotriva „băncilor presupuse a fi deținute de stat”, dar nu a contestat faptul că băncile nu au prezentat niciun răspuns la chestionar. Guvernul chinez nu a contestat nici faptul că aceste bănci sunt deținute de stat. Prin urmare, Comisia nu a avut altă opțiune decât să utilizeze cele mai bune date disponibile acolo unde era de presupus că vor exista informații furnizate de SOCB în cauză.
(63)
După notificare, guvernul chinez a contestat utilizarea articolului 28 pentru a înlocui informațiile solicitate în apendicele trimis către băncile comerciale deținute de stat (SOCB). Comisia nu contestă faptul că informațiile au fost furnizate de guvernul chinez în cadrul prezentei anchete, iar Comisia a analizat și le-a luat în considerare în cazul în care a fost necesar. Cu toate acestea, atunci când nici guvernul chinez, nici băncile comerciale deținute de stat și nici societățile nu pot furniza informații, de exemplu cu privire la bonitatea financiară, Comisia a trebuit să utilizeze „datele disponibile”, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(64)
În ceea ce privește celelalte subvenții care nu sunt menționate în avizul de deschidere prin trimitere la un anumit program, și care au fost constatate în cursul vizitelor de verificare la producătorii exportatori incluși în eșantion, Comisia a utilizat toate dovezile disponibile pentru a ajunge la concluziile sale. Aceste subvenții constatate au fost incluse în tipurile de măsuri și de practici descrise în avizul de deschidere, iar Comisia a oferit autorităților chineze consultări suplimentare cu privire la aceste subvenții, fără ca oferta să fie acceptată. Comisia consideră că aceste subvenții sunt strâns legate de tipurile de măsuri și de practici menționate în plângere și în avizul de deschidere.
(65)
După notificare, guvernul chinez a contestat concluziile Comisiei referitoare la subvențiile constatate în timpul inspectării societăților incluse în eșantion și la alte aspecte legate de sistemele de subvenții. Comisia ar dori să clarifice faptul că nu a pus în aplicare articolul 28 în aceste cazuri. Acolo unde cooperarea a fost satisfăcătoare, dar nu au putut fi furnizate informații - de exemplu, temeiul juridic precis pentru o subvenție cu caracter ocazional -, probele furnizate de societatea în cauză au fost utilizate pentru a decide dacă aceasta a fost sau nu o subvenție pasibilă de măsuri compensatorii.
(66)
Guvernul chinez afirmă, de asemenea, că Comisia nu a furnizat în notificare suficiente informații privind cazurile în care a utilizat cele mai bune date disponibile în temeiul articolului 28 din regulamentul de bază. Această afirmație se referă, de fapt, la utilizarea concluziilor anchetelor anterioare în care a fost examinată aceeași subvenție. În acest caz, Comisia a făcut trimitere la considerentele respective din regulamentul în cauză și a rezumat argumentele prezentate deja.
(67)
Guvernul chinez constată că notificarea nu descrie în detaliu vreuna dintre subvențiile ocazionale constatate la societățile incluse în eșantion. S-a procedat astfel în mod special pentru a proteja confidențialitatea informațiilor comerciale, furnizate Comisiei de societățile din eșantion și nu mai este posibil niciun alt rezumat neconfidențial. O notificare confidențială completă a fost prezentată fiecărui producător-exportator inclus în eșantion. În cazul în care producătorul-exportator inclus în eșantion a specificat temeiul juridic, acesta a fost menționat în notificarea care i-a fost transmisă. În orice caz, atunci când s-au propus consultări guvernului chinez cu privire la aceste subvenții, i s-a oferit acestuia și posibilitatea de a furniza informații suplimentare relevante, ceea ce nu s-a întâmplat.
4. Sistemele care fac obiectul anchetei
(68)
Comisia a trimis chestionare guvernului chinez și producătorilor-exportatori incluși în eșantion, solicitând informații cu privire la sistemele următoare, despre care se presupune că sunt implicate în acordarea de subvenții pentru industria sticlei solare:
-
împrumuturi preferențiale pentru industria sticlei solare:
-
linii de credit și împrumuturi cu dobândă mică de susținere a politicilor, acordate de SOCB și de băncile publice de dezvoltare (12);
-
programe de subvenționare a creditelor de export;
-
garanții la export;
-
asigurare finanțată de stat pentru tehnologiile ecologice („Green Express”);
-
avantaje financiare rezultate din acordarea accesului la holdingurile offshore;
-
rambursări de împrumuturi de către autoritățile publice;
-
programe de asistență:
-
subvențiile în temeiul programelor „Famous Brands” și „China World Top Brands”;
-
fonduri pentru expansiunea în afara provinciei a industriilor din provincia Guangdong;
-
furnizarea de către autorități a unor bunuri și servicii contra unei plăți mai mici decât cea adecvată:
-
aprovizionare cu antimoniu;
-
alimentare cu energie;
-
acordarea unor drepturi de folosință a terenurilor;
-
programe de scutire și de reducere a unor taxe directe:
-
scutiri sau reduceri ale impozitului pe profit în cadrul programului „Two Free, Three Half” (doi ani fără impozit și următorii trei ani cu plata a jumătate din impozitul standard);
-
reduceri ale impozitului pe profit pentru societățile cu investiții străine (FIE), pe baza localizării geografice;
-
reduceri și scutiri de impozit local pe profit pentru FIE productive;
-
reduceri ale impozitului pe profit pentru FIE care achiziționează echipamente fabricate în China;
-
compensări fiscale pentru activitățile de cercetare-dezvoltare ale FIE;
-
impozit preferențial pe profit pentru FIE recunoscute ca întreprinderi cu înaltă tehnologie și tehnologie nouă;
-
reduceri fiscale pentru întreprinderi cu înaltă tehnologie și tehnologie nouă implicate în anumite proiecte desemnate;
-
politica de impozitare preferențială a profitului pentru întreprinderi din Regiunea Nord-Est;
-
programele fiscale din Provincia Guangdong;
-
scutirea fiscală referitoare la dividendele între întreprinderile rezidente calificate;
-
programe de fiscalitate indirectă și de tarifare la import:
-
scutiri de TVA la utilizarea de echipamente importate;
-
reduceri de TVA la achiziționarea de către FIE a unor produse fabricate în China;
-
scutiri de TVA și scutiri tarifare pentru achizițiile de active fixe în cadrul programului de dezvoltare a comerțului exterior;
-
alte subvenții și alte programe de subvenționare (inclusiv programe ale autorităților de la nivel de provincie, oraș, județ sau district).
5. Împrumuturi preferențiale de susținere a politicilor, alte finanțări, garanții și asigurări
5.1. Împrumuturi preferențiale
(a) Introducere
(69)
Comisia a trimis guvernului chinez o anexă spre a fi prezentată SOCB, băncilor publice de dezvoltare și instituțiilor financiare aflate în proprietate privată care au împrumutat bani societăților comerciale incluse în eșantion în perioada de anchetă. Guvernul chinez a informat Comisia că a făcut acest lucru, dar nu a primit răspuns. După cum s-a menționat mai sus, Comisia a prevenit în consecință guvernul chinez că, din cauza acestei lipse de cooperare, va aplica articolul 28 și va utiliza datele disponibile pentru a-și formula concluziile privind acest aspect.
(b) Temei juridic
(70)
În China, împrumuturile preferențiale se acordă în temeiul următoarelor dispoziții juridice: Legea RPC privind băncile comerciale (denumită în continuare „legea bancară”), Normele generale privind împrumuturile promulgate de Banca Populară a Chinei (denumită în continuare „BPC”) la 28 iunie 1996 și Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat, menționată mai sus.
(c) Constatările anchetei
(71)
Anchetele antisubvenție anterioare referitoare la RPC au ajuns la concluzia că sistemul bancar din China este dominat de bănci aflate în proprietatea statului sau de bănci în care statul are un interes majoritar. Ambele categorii sunt considerate „SOCB”. De asemenea, Comisia a constatat că SOCB exercită autoritate guvernamentală. Comisia nu a descoperit indicii că situația s-ar fi schimbat. Astfel cum s-a menționat în considerentul 161 din Regulamentul (UE) nr. 1239/2013 al Consiliului (denumit în continuare „regulamentul privind panourile solare”), care reprezintă cea mai recentă anchetă pe această temă, primele cele mai mari cinci SOCB (Agricultural Bank, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications și ICBC) reprezintă mai mult de 50 % din sectorul bancar în ceea ce privește valoarea bilanțului.
(72)
Utilizând datele disponibile, inclusiv constatările din regulamentul privind panourile solare, concluzia este că SOCB sunt organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază, după cum a fost prevăzut în detaliu în considerentele 158-168 din regulamentul privind panourile solare.
(73)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat această concluzie, afirmând că Comisia nu a prezentat motivele pentru care a considerat că băncile chineze deținute de stat sunt organisme publice. Comisia respinge această afirmație, deoarece motivele pentru care băncile comerciale deținute de stat sunt organisme publice figurează în considerentele 158-168 din regulamentul privind panourile solare și guvernul chinez nu a furnizat nicio informație care să contrazică cele mai bune date disponibile. În rezumat:
(a)
băncile comerciale de stat dețin cea mai mare cotă de piață și sunt actorii predominanți pe piața din RPC;
(b)
pe baza datelor disponibile, băncile comerciale deținute de stat sunt controlate de guvern prin intermediul proprietății și al controlului administrativ al comportamentului lor comercial, inclusiv limitele ratei dobânzii pe care acestea le pot oferi;
(c)
legea bancară și alte acte legislative și reglementări impun ca băncile să acorde împrumuturi în funcție de necesitățile economiei naționale, să asigure creditarea proiectelor încurajate și să acorde prioritate întreprinderilor cu înaltă tehnologie și tehnologie nouă.
(74)
Concluziile din aceste considerente sunt recente, fiind publicate la sfârșitul anului 2013 și au fost publicate cu deplina cunoștință a modificării din iulie 2013 a politicii privind pragurile ratei dobânzii din China.
(75)
Ca și în anchetele anterioare, Comisia a încercat să verifice rolul jucat de guvernul chinez și în special de banca centrală, denumită Banca Populară a Chinei (denumită în continuare „BPC”), pe piețele financiare și în sectorul bancar în ceea ce privește împrumuturile acordate industriei sticlei solare. Deși cooperarea cu guvernul chinez și cu BPC a fost, în general, satisfăcătoare, BPC nu a furnizat textul integral al „Circularei privind aspectele referitoare la ajustarea ratelor dobânzii pentru depozite și împrumuturi” [Yinfa (2004) 251], care stabilește praguri și plafoane ale ratei dobânzii pentru împrumuturi și depozite. Pentru împrumuturile acordate de bănci comerciale (atât în cazul SOCB, cât și al băncilor private) și împrumuturile acordate de bănci de dezvoltare publice, circulara stabilește numai pragul. Pentru împrumuturile preferențiale și împrumuturile pentru care guvernul chinez adoptă norme specifice, circulara prevede că ratele dobânzilor nu pot fluctua în sens crescător. Limita superioară exactă este stabilită în normele specifice aplicabile acestor împrumuturi.
(76)
În timpul vizitei la guvernul chinez, BPC a declarat că documentul nu poate fi furnizat deoarece nu a fost la dispoziția publicului pe site-ul său internet. Cu ajutorul unei căutări pe internet s-a găsit, totuși, o copie a circularei, precum și o traducere în limba engleză, într-un pachet de documente prezentate de guvernul chinez autorităților australiene, în urmă cu câțiva ani (13). În absența unui exemplar oficial obținut direct de la guvernul chinez, Comisia a considerat această versiune ca fiind un exemplar autentic și complet al circularei în cauză.
(77)
Circulara arată că BPC a influențat stabilirea ratei dobânzii la împrumuturi acordate în timpul PA de către SOCB din RPC. Guvernul chinez a explicat că, în iulie 2013, BPC a desființat atât pragurile, cât și plafoanele pentru dobânzile la împrumuturi. Informația a fost reținută, dar întrucât acest lucru s-a petrecut după încheierea perioadei de anchetă, nu sunt afectate concluziile expuse aici. În orice caz, pragul ratei dobânzii valabil în perioada de anchetă nu este singurul argument pentru care Comisia consideră SOCB ca fiind organisme publice. Concluziile din considerentele 158-168 din regulamentul privind panourile solare rămân aplicabile.
(78)
În urma notificării, guvernul chinez a formulat mai multe observații referitoare la „Circulara YINFA (2004) 251”, fără să ofere o explicație a motivului pentru care textul integral al acesteia nu i-a fost furnizat Comisiei și fără să confirme dacă textul prezentat autorităților australiene și găsit de Comisie era textul exact. După cum s-a constatat anterior, în ancheta privind panourile solare, circulara stabilește în mod clar instrucțiunile BPC către bănci în privința împrumuturilor. După cum s-a afirmat în anchetele anterioare, conținutul circularei este important pentru înțelegerea rolului jucat de BPC și de guvernul chinez în materie de bănci și împrumuturi.
(79)
Concluzia Comisiei rămâne cea exprimată anterior în regulamentul privind panourile solare, și anume că articolul 34 din Legea bancară impune băncilor din RPC să își desfășoare activitatea de împrumut în funcție de necesitățile economiei naționale. Necesitățile economiei naționale sunt stabilite în cel de al 12-lea plan cincinal.
(80)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat interpretarea dată de Comisie articolului 34 din Legea bancară, afirmând că „această teză este ambiguă și nu furnizează îndrumări explicite băncilor să acționeze într-un anumit mod. Niciun document nu descrie necesitățile economiei naționale, fie că este vorba de cel de al 12-lea plan cincinal, fie de orice alt regulament/altă decizie”.
(81)
Aceasta diferă de interpretarea dată de guvernul chinez articolului 34 din ancheta privind panourile solare, unde acesta l-a descris drept „neutru”. Comisia nu este de acord cu evaluarea guvernului chinez. Comisia consideră, iar guvernul chinez nu a demonstrat altfel, că politicile privind economia națională sunt prezentate în cel de al 12-lea plan cincinal și în planul special pentru sectorul fotovoltaic, și că instituțiile financiare sunt încurajate să acorde împrumuturi industriilor stimulate, precum sectorul sticlei solare.
(82)
Guvernul chinez a atras atenția Comisiei cu privire la alte articole din Legea bancară, și anume articolele 4, 5 și 7, care ar trebui să garanteze că creditele sunt acordate fără interferențe și după o evaluare de credit. Comisia recunoaște că aceste articole există, dar observă că guvernul chinez, băncile și societățile incluse în eșantion nu au fost în măsură să demonstreze că împrumuturile au fost făcute fără interferențe, având în vedere acordarea de împrumuturi preferențiale industriei sticlei solare - și cu evaluare de credit - deoarece, în pofida cerinței, nu au fost furnizate probe și nici nu s-au găsit acorduri de împrumut sau evaluări de risc, inclusiv rating de credit, în niciunul dintre împrumuturile furnizate oricărui producător-exportator inclus în eșantion.
(83)
În al doilea rând, băncile au obligația de a acorda sprijin prin creditare industriilor încurajate, în temeiul Deciziei nr. 40 și al Deciziei nr. 9, care au putere de lege. Guvernul chinez a confirmat în cursul inspecției desfășurate la Ministerul Comerțului că industria sticlei solare este o industrie încurajată. Acest lucru este în conformitate cu Catalogul de îndrumări pentru restructurare pe anul 2011, care a fost furnizat de guvernul chinez în răspunsul său la chestionar și unde sticla solară este clasificată printre categoriile încurajate.
(84)
Decizia nr. 40 prevede îndrumări pentru toate instituțiile financiare, sub formă de instrucțiuni obligatorii privind promovarea și sprijinirea industriilor încurajate, iar industria sticlei solare este o industrie încurajată.
(85)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat evaluarea Comisiei privind impactul Deciziei nr. 40 și al reglementărilor aferente, precum și al Deciziei nr. 9. Comisia reafirmă că în interpretarea sa privind atât Decizia nr. 40 cât și reglementările anexate, acestea stabilesc necesitățile economiei naționale. Ele prevăd o strategie pentru guvern și pentru sectorul financiar, și în special împrumuturi directe acordate de instituțiile financiare industriilor încurajate, cum ar fi sticla solară.
(86)
S-a solicitat guvernului chinez să clarifice statutul juridic al unei decizii a Consiliului de Stat, cum este Decizia nr. 40. Singurul răspuns primit a fost că aceasta este un regulament emis de Consiliul de Stat și nu face parte din legislația chineză. Cu toate acestea, guvernul chinez nu a furnizat nicio probă care să susțină acest argument. Poziția adoptată de guvernul chinez este în contradicție cu informațiile publice disponibile, care descriu Consiliul de Stat ca fiind cea mai înaltă autoritate administrativă, cu putere de elaborare a normelor administrative. Potrivit acestor surse, deciziile emise de Consiliul de Stat sunt norme obligatorii din punct de vedere juridic (14). Pe baza datelor disponibile, Comisia consideră, deci, că Decizia nr. 40 și deciziile de punere în aplicare anexate acesteia, cum ar fi Decizia nr. 9, sunt regulamente administrative și, prin urmare, fac parte din legislația chineză.
(87)
Prin urmare, Comisia confirmă analiza din considerentul 191 din regulamentul privind panourile solare, care conchide că Decizia nr. 40 și Decizia nr. 9 sunt obligatorii din punct de vedere juridic pentru alte organisme publice și pentru operatorii economici.
(88)
Comisia a analizat, de asemenea, în ce măsură băncile private din China primesc sarcina și/sau sunt îndrumate de guvernul chinez să acorde împrumuturi preferențiale producătorilor de sticlă solară, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază.
(89)
Articolul 34 din Legea bancară se aplică și băncilor private din China. Guvernul chinez și părțile interesate nu au furnizat probe care să ateste că nu mai este aplicabilă concluzia privind situația juridică la care s-a ajuns în considerentul 174 din regulamentul privind panourile solare, și anume că guvernul chinez le trasează sarcini în același mod ca și băncilor de stat. Articolul 34 din Legea bancară prevede că băncile au sarcina „de a-și desfășura activitatea de acordare de împrumuturi în funcție de necesitățile economiei naționale și ale dezvoltării sociale și în spiritul politicilor industriale de stat” (15). În aceste circumstanțe, astfel cum este prevăzut în considerentul 188 din regulamentul privind panourile solare, strategia de acordare a împrumuturilor atât de SOCB, cât și de băncile private este decisă de către guvernul chinez.
(90)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat concluzia potrivit căreia el mandatează sau direcționează băncile private din RPC și a contestat în special importanța pe care Comisia o acordă articolului 34 din Legea bancară, precizând că „ceea ce constituie «nevoile economiei naționale» permite interpretări diferite și, în mod evident, diferă în funcție de persoana/organismul care examinează dispozițiile”.
(91)
Este de remarcat faptul că deși guvernul chinez nu este de acord cu interpretarea Comisiei, acesta nu a prezentat propria interpretare a legislației sale.
(92)
Cu toate acestea, este suficient pentru Comisie să facă trimitere la concluziile anchetelor precedente și la datele disponibile în acest caz pentru a-și reafirma concluzia că necesitățile economiei naționale sunt stabilite în planurile și regulamentele emise de RPC, iar articolul 34 prevede ca băncile să acorde împrumuturi în conformitate cu aceste clasificări ale economiei naționale, care includ încurajarea producției de sticlă solară.
(93)
Prin urmare, rămâne valabilă constatarea că guvernul chinez mandatează și direcționează băncile private pentru a credita industrii încurajate, în conformitate cu articolul 34 din Legea bancară.
(94)
Prin urmare, Comisia conchide că în cazul împrumuturilor acordate de SOCB din RPC, există o contribuție financiară destinată producătorilor de sticlă solară, sub forma unui transfer direct de fonduri de către guvern, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază.
(95)
Aceleași dovezi arată, de asemenea, că SOCB (și băncile private) sunt mandatate sau dirijate de guvern, ceea ce înseamnă că există o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază.
(96)
În ceea ce privește specificitatea, Comisia observă că guvernul chinez direcționează acordarea de împrumuturi preferențiale către un număr limitat de sectoare, iar industria sticlei solare, ca parte din industria fotovoltaică, este una dintre ele, astfel cum se prezintă în detaliu în considerentul 172 din regulamentul privind panourile solare. Guvernul chinez a inclus industria sticlei solare printre industriile „strategice” în cel de al 12-lea plan cincinal. Decizia nr. 40 prevede că guvernul chinez va sprijini în mod activ dezvoltarea de noi sectoare producătoare de energie și va accelera dezvoltarea energiei solare. Tuturor instituțiilor financiare li se trasează sarcina de a sprijini prin creditare numai proiectele încurajate, categorie în care intră proiectele legate de sticla solară. De asemenea, această decizie promite punerea în aplicare a „altor politici preferențiale în proiectele încurajate”.
(97)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat constatarea specificității și în special interpretarea de către Comisie a celui de al 12-lea plan cincinal, declarând că aceasta „nu are nicio valoare juridică, deoarece acesta nu este un document obligatoriu”. Comisia nu este de acord cu această afirmație și observă că guvernul chinez a formulat aceleași afirmații în cadrul anchetelor anterioare, ele fiind și atunci respinse. În cel de al 12-lea plan cincinal se afirmă că acesta a fost „dezbătut și aprobat de Congresul Național al Poporului și are efect de lege.”
(98)
Prin urmare, Comisia conchide că subvențiile sub formă de împrumuturi preferențiale nu sunt general disponibile și, prin urmare, că acestea sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază.
(99)
Un avantaj există în măsura în care împrumuturile acordate de autoritățile publice sau împrumuturile din partea organismelor private mandatate sau dirijate de guvern sunt acordate în condiții mai favorabile decât cele pe care beneficiarul le-ar obține în mod normal pe piață.
(100)
Ca și în anchetele anterioare, Comisia a încercat să verifice evaluările riscului de credit efectuate de băncile care au împrumutat bani societăților incluse în eșantion în perioada de anchetă. Societățile bancare nu au furnizat nicio dovadă în privința ratingului lor de credit și băncile nu au cooperat la anchetă. Prin urmare, Comisia nu a putut avea la dispoziție nicio dovadă că împrumuturile acordate întreprinderilor producătoare de sticlă solară s-au bazat pe o evaluare a riscurilor și că stabilirea ratei dobânzii s-a făcut ca rezultat al acestui exercițiu.
(101)
În absența oricărei informații furnizate de guvernul chinez, de producătorii-exportatori sau de bănci, Comisia s-a bazat pe datele disponibile pentru a stabili dacă împrumuturile preferențiale din RPC nu reprezintă de fapt un avantaj pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion care au primit împrumuturi de la bănci din RPC.
(102)
Ca și în ancheta privind panourile solare, Comisia a început cu ratele dobânzilor băncii centrale publicate oficial de Banca Populară a Chinei (BPC) pentru împrumuturi în yuan chinezesc renminbi („CNY”). Rata medie a dobânzii în perioada de anchetă a fost de 6,26 %.
(103)
Apoi, Comisia a ajustat rata dobânzii BPC pentru a ține seama de riscul de credit al societăților în cauză. Cu toate acestea, ele nu au furnizat niciun rating de credit independent sau informații similare care să permită Comisiei să calculeze un rating de credit. Pentru orice eventualitate, Comisia a stabilit în anchetele anterioare că ratingurile de credit ale întreprinderilor chinezești sunt distorsionate de sprijinul guvernamental și că nu există dovezi ale vreunei evaluări de risc relevante a debitorilor. Prin urmare, Comisia a urmat aceeași metodologie ca și în cazul anchetei privind panourile solare și a acordat tuturor societăților în cauză doar gradul „BB” (cel mai înalt calificativ din categoria împrumuturilor speculative, astfel cum este definit de Societatea de rating de credit Bloomberg).
(104)
Prima pentru obligațiunile emise de societățile cu rating BB comparativ cu obligațiunile emise de companii cu ratinguri AAA (care este ratingul pe care RPC îl are pentru obligațiunile sale), înregistrată de Bloomberg, a fost apoi adăugată la rata medie a dobânzilor percepute la credite de către BPC în PA. Rezultatul a fost o rată de 10,37 % (în CNY) a dobânzii de referință pentru creditele acordate societăților incluse în eșantion în PA.
(105)
Prin compararea acestei rate a dobânzii de referință cu rata reală a dobânzii aplicate societăților respective în PA, Comisia a ajuns la concluzia că împrumuturile sunt acordate industriei de sticlă solară în termeni și condiții sub nivelul pieței.
(106)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat referința aleasă de Comisie și concluziile pe care aceasta le-a tras din comparația dintre rata dobânzii de referință și dobânda plătită efectiv.
(107)
Comparația dintre rata dobânzii de referință și dobânda plătită efectiv indică în mod clar faptul că producătorii-exportatori incluși în eșantion care s-au împrumutat de la băncile chineze în CNY au plătit dobânzi mai mici decât dobânzile comerciale normale pentru întreprinderile cu poziția lor financiară.
(108)
În al doilea rând, Comisia a fost, într-adevăr, conștientă că BPC a ridicat pragul pentru dobânzile la credite în iulie 2013 și a menționat acest lucru în notificare. Totuși, această operațiune nu schimbă concluzia că guvernul chinez intervine în comportamentul în materie de creditare al băncilor din China, în special prin aplicarea Deciziei nr. 40 și a reglementărilor anexate, precum și a dispozițiilor articolului 34 din Legea bancară.
(109)
În al treilea rând, Comisia a calculat numai o valoare de referință pentru împrumuturile contractate în CNY, deoarece producătorii-exportatori incluși în eșantion nu aveau credite în EUR sau USD de la băncile chineze.
(110)
În sfârșit, guvernul chinez a solicitat mai multe informații privind motivele pentru care Comisia a considerat că producătorii-exportatori incluși în eșantion ar avea ratingul de credit BB. S-a ales ratingul de credit BB deoarece Comisia nu a primit nicio dovadă că a fost calculat vreun rating pentru vreunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion, din cauza lipsei de cooperare din partea băncilor în cauză. Ratingul de credit BB nu are efecte adverse și, de fapt, este favorabil societăților incluse în eșantion, deoarece reprezintă cel mai bun rating pentru categoria speculativă (non-investment grade) de pe piețele financiare.
(111)
În temeiul articolului 28, Comisia a fost obligată să folosească cele mai bune date disponibile, care au fost preluate din concluziile regulamentului privind panourile solare, unde se utilizează un rating de credit BB pentru societățile incluse în eșantion. Această abordare a fost considerată rezonabilă în acest caz și după notificare nu s-a primit nicio probă care să ateste că societățile incluse în eșantion li s-ar fi acordat alt rating de către băncile în cauză.
(d) Concluzie
(112)
Pe baza celor de mai sus, Comisia conchide că industria sticlei solare din China a beneficiat de împrumuturi preferențiale în PA, atât de la bănci de stat, cât și de la bănci private. Finanțarea industriei sticlei solare constituie o subvenție în sensul regulamentului de bază, deoarece există
(a)
o contribuție financiară a autorităților publice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i);
(b)
un mandat și instrucțiuni din partea autorităților publice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv); precum și
(c)
un avantaj obținut pe această cale, condiție prevăzută la articolul 3 alineatul (2).
(113)
Având în vedere existența unei contribuții financiare, a unui avantaj pentru producătorii-exportatori și a specificității, se consideră că subvenția ar trebui considerată drept pasibilă de măsuri compensatorii.
(114)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat utilizarea constatărilor anchetelor anterioare pentru a ajunge la concluzii privind subvenționarea în acest caz și, în special, a susținut că Comisia s-a bazat prea mult pe constatările regulamentului privind panourile solare.
(115)
Această afirmație a fost respinsă. După cum s-a arătat mai sus, având în vedere lipsa de cooperare din partea băncilor din RPC, Comisia a fost obligată să utilizeze prevederile articolului 28 și cele mai bune date disponibile. Ancheta privind panourile solare este cea mai recentă și conține cele mai recente constatări privind subvenționarea în China. Panourile solare nu constituie același produs ca și sticla solară, dar ambele fac parte din același nou sector energetic și sunt reglementate de aceleași documente de planificare guvernamentale. În absența altor informații, prin urmare, este adecvată utilizarea constatărilor din ancheta privind panourile solare drept „cele mai bune date disponibile”. Guvernul chinez a susținut, de asemenea, că au avut loc modificări semnificative între ancheta privind panourile solare și cea de față, în special ridicarea pragului pentru rata dobânzii de către BPC în iulie 2013. Această afirmație a fost respinsă, deoarece concluziile anchetei privind panourile solare se referă la acea perioadă de anchetă, tot astfel cum ancheta de față se referă la propria perioadă de anchetă. În ambele cazuri, ridicarea pragului a avut loc după sfârșitul ambelor perioade de anchetă și, prin urmare, nu afectează utilizarea articolului 28 și a constatărilor anchetei privind panourile solare ca reprezentând „cele mai bune date disponibile”.
(116)
Toate societățile incluse în eșantion, cu o excepție, au primit împrumuturi atât de la SOCB, cât și de la bănci private. O societate a fost finanțată exclusiv prin intermediul societății-mamă offshore și nu a luat niciun împrumut de la bănci stabilite în RPC.
(117)
În urma notificării, una dintre societățile incluse în eșantion a contestat concluzia Comisiei și a afirmat că Comisia nu a solicitat societății să își prezinte ratingul de credit independent. Cu toate acestea, Comisia i-a solicitat să furnizeze toate informațiile referitoare la împrumuturile pe care le-a primit, dar societatea nu a furnizat un rating de credit independent. În cazul în care societatea dispunea de astfel de informații, având în vedere afirmațiile din plângere și informațiile solicitate în chestionar, ar fi trebuit să le furnizeze. Și în special având în vedere informațiile din notificare, în cazul în care aceasta dispunea de un rating de credit independent, ar fi trebuit să-l prezinte imediat. Prin urmare, acest argument a fost respins.
(e) Calculul valorii subvenției
(118)
Articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază prevede că avantajul generat de împrumuturile preferențiale ar trebui să fie calculat ca diferența dintre suma pe care întreprinderea beneficiară o plătește pentru împrumutul acordat de autoritățile publice și suma pe care ar plăti-o pentru un împrumut comercial comparabil pe care l-ar putea obține efectiv pe piață. După cum s-a menționat, în absența oricărei evaluări relevante a riscurilor, Comisia a stabilit o valoare de referință pe piață pentru dobânzi la împrumuturi comerciale comparabile.
(119)
Avantajul a fost calculat pentru PA ca fiind egal cu diferența dintre dobânda plătită efectiv în cursul PA și dobânda care ar fi fost plătită utilizând nivelul de referință.
(120)
Marjele de subvenție calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion pe baza acestei metodologii sunt următoarele:
Împrumuturi preferențiale
Denumirea societății
Marjă de subvenție
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Alte sisteme de acordare de împrumuturi în condiții preferențiale
(121)
Producătorii-exportatori incluși în eșantion nu au primit în cursul PA avantaje în temeiul următoarelor măsuri legate de exporturi: programe de subvenționare a creditului, linii de credit, garanții la export, programul „Green Express” sau avantaje prin acces la societățile-mamă offshore.
6. Programe de granturi
(122)
În perioada de anchetă, societățile incluse în eșantion nu au beneficiat de avantaje în temeiul programelor „Famous Brands” sau „China World Top Brands”.
6.1. Programe de granturi specifice și subvenții
(a) Introducere
(123)
Societățile incluse în eșantion au primit un număr mare de granturi ocazionale de la diferite autorități guvernamentale situate la mai multe niveluri de guvernare, ceea ce constituie primirea unui avantaj în cursul PA. Aceste informații au fost obținute în cursul verificării societăților în cauză și nu au fost divulgate în răspunsurile la chestionar ale societăților respective, nici nu au fost prezentate în răspunsul la chestionar oferit de guvernul chinez, așa cum a fost solicitat. În plângere s-a susținut că producătorii de sticlă solară au primit granturi ocazionale din partea unor organisme de la nivel de provincie și de la nivel local și că aceste granturi au conferit un avantaj deoarece banii sunt primiți fără o abordare adecvată. (16) De asemenea, avizul de deschidere stabilește în mod clar că „programele de granturi” sunt o practică de subvenționare folosită pentru a sprijini industria sticlei solare.
(b) Temei juridic
(124)
Aceste granturi au fost acordate întreprinderilor de către autoritățile guvernamentale de la nivel național, provincial, orășenesc, județean sau districtual și toate par să fie specifice întreprinderilor în cauză sau specifice din perspectiva locului sau a tipului de industrie. În cele mai multe cazuri, nu a fost prezentat nivelul de detaliu juridic pentru legislația exactă în temeiul căreia au fost acordate aceste avantaje, în cazul în care a existat vreun temei juridic, deși Comisia a primit adesea, dar nu întotdeauna, o copie a unui document eliberat de o autoritate guvernamentală care a însoțit grantul.
(c) Constatările anchetei
(125)
O societate inclusă în eșantion a primit granturi în cursul PA din partea Zonei de dezvoltare economică în care este situată. Aceste granturi au fost calculate de Zona de dezvoltare economică la 20 % din impozitul global plătit de societate autorităților fiscale locale și acoperă, printre altele, impozitul pe profit, impozitul pe folosința terenului și impozitul pe veniturile din dividende.
(126)
O altă societate inclusă în eșantion a primit în PA un grant important din partea administrației locale, destinat să acopere taxele necesare pentru conectarea la o sursă de electricitate, pe care, în caz contrar, le-ar fi plătit societatea însăși. Grantul a fost acordat societății în temeiul indicației de „a sprijini întreprinderile mari stabilite în regiune”.
(127)
O altă societate inclusă în eșantion a primit un grant direct de 25 milioane de CNY din partea Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă (denumită în continuare „CNDR”), din fondul pentru adaptare industrială, destinat producției de sticlă solară de înaltă tehnologie. Acest grant direct din partea statului a fost primit în 2006, iar societății respective i-a fost repartizată o cotă de 10 % din grant pe parcursul următorilor 10 ani. În consecință, suma de 2,5 milioane de CNY a fost considerată drept avantaj în perioada de anchetă.
(128)
De asemenea, aceeași societate a avut înregistrate în conturile sale pentru 2012 alte granturi din partea birourilor fiscale locale și a altor organe ale administrației publice locale. Societatea a afirmat că majoritatea acestor granturi nu erau, de fapt, transferuri directe de bani de la aceste organisme către societate, ci rambursări ale sumelor plătite anterior de către societate autorităților publice. Deoarece nu s-au putut furniza dovezi satisfăcătoare în acest sens, Comisia nu poate accepta această explicație.
(129)
O altă societate inclusă în eșantion a primit un grant direct de 15 milioane de CNY înainte de PA de la administrația locală, fiindu-i alocată o cotă de 10 % din grant pe parcursul următorilor 10 ani. Grantul a fost plătit societății pentru dezvoltarea industriei fotovoltaice (care include sectorul sticlei solare), accelerarea construcției unei baze de producție avansate în zona industrială respectivă și pentru a facilita o bună punere în aplicare a unor proiecte majore.
(130)
Aceeași societate a primit, de asemenea, mai multe alte granturi înainte de PA și a alocat o cotă din grant perioadei de anchetă. Cu toate acestea, niciun detaliu în ceea ce privește natura acestor granturi nu a fost furnizat de societate și, în absența unor astfel de informații, au fost utilizate datele disponibile pentru a se ajunge la o concluzie. În absența altor date disponibile, Comisia a ajuns la concluzia că aceste granturi sunt specifice acestei întreprinderi și că valoarea grantului alocat în PA ar trebui considerată drept avantaj.
(d) Concluzie
(131)
Guvernul chinez a fost invitat să furnizeze informații suplimentare și să înceapă consultări privind aceste granturi, dar a refuzat să acționeze în acest sens. Pe baza probelor colectate cu privire la primirea acestor granturi de societățile incluse în eșantion și în absența altor informații, Comisia a considerat că aceste alocări constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece a avut loc un transfer de fonduri de la guvernul chinez către producători, sub forma unor granturi acordate producătorilor, generându-se astfel un avantaj.
(132)
Aceste granturi sunt, de asemenea, specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, dat fiind că par a fi limitate la anumite societăți sau proiecte specifice din regiuni specifice, fiind acordate pentru acoperirea unor cerințe precise ale societăților incluse în eșantion. Aceste granturi nu îndeplinesc cerințele de nespecificitate de la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, dat fiind că condițiile de eligibilitate și criteriile de selecție reale pentru întreprinderi pentru a fi eligibile nu sunt transparente, nu sunt obiective și nu se aplică în mod automat. În plus, nu există probe care să ateste că granturile fac parte dintr-un program cuprinzător de subvenționare.
(133)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat legitimitatea Comisiei de a investiga aceste granturi, precum și analiza efectuată de aceasta cu privire la informațiile parțiale pe care le are la dispoziție. Cu toate acestea, Comisia a analizat cu atenție informațiile comerciale confidențiale puse la dispoziție de societățile în cauză și, în cazul în care au existat dovezi ale existenței unui avantaj și s-a adeverit faptul că grantul a fost specific, acesta din urmă a făcut obiectul unor măsuri compensatorii.
(134)
În toate cazurile, societățile au furnizat informații cu privire la valoarea grantului și la componentele sale, chiar dacă, în anumite cazuri, societatea nu dispunea de niciun document pentru a dovedi temeiul juridic în virtutea căruia i l-a acordat concedentul. Societățile în cauză au înregistrat acest venit, cel mai adesea, la rubrica „venituri din subvenții” din conturile lor și aceste documente contabile au fost supuse unui audit independent. Acest aspect a fost considerat drept o dovadă clară de subvenție care conferă un avantaj pasibil de măsuri compensatorii.
(135)
Una dintre societățile incluse în eșantion a contestat, de asemenea, legitimitatea Comisiei de a investiga aceste granturi specifice acordate fiecărei societăți și de a institui măsuri compensatorii pentru aceleași motive. Din aceleași motive, Comisia respinge argumentul și reafirmă poziția sa conform căreia Comisia are autoritatea de a investiga aceste subvenții și de a institui măsuri compensatorii pentru acestea, atunci când este cazul.
(e) Calculul valorii subvenției
(136)
Tabelul de mai jos prezintă avantajul calculat, rezultat din granturile menționate anterior, acest avantaj corespunzând sumei care a fost primită în perioada de anchetă sau care a fost contabilizată în cursul perioadei de anchetă, când societatea în cauză a efectuat o amortizare.
Alte programe de granturi
Denumirea societății
Marja de subvenție
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Scutirea de impozite directe și programele de reducere a acestora
7.1. Programul „Two Free, Three Half” (doi ani fără impozit și următorii trei ani cu plata a jumătate din impozitul standard) pentru întreprinderile cu investiții străine
(a) Introducere
(137)
Programul „Two Free, Three Half” (doi ani fără impozit și următorii trei ani cu plata a jumătate din impozitul standard) permite întreprinderilor cu investiții străine (FIE) să nu plătească niciun impozit pe profit pentru primii doi ani și să plătească doar un impozit de 12,5 % din profit, și nu de 25 %, în următorii trei ani.
(b) Temei juridic
(138)
Temeiul juridic al acestui program este articolul 8 din Legea de impozitare a întreprinderilor cu investiții străine (Legea FIE) a Republicii Populare Chineze și articolul 72 din Normele de aplicare a Legii privind impozitul pe profit a Republicii Populare Chineze aplicabil întreprinderilor cu investiții străine și întreprinderilor străine. Potrivit guvernului chinez, acest program a fost abrogat prin articolul 57 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor (Legea EIT) din 2008, cu o perioadă de tranziție până la sfârșitul anului 2012. Prin urmare, din lege rezultă clar faptul că acest sistem a creat un avantaj în cursul exercițiului fiscal 2012.
(c) Constatările anchetei
(139)
Programul „Two Free, Three Half” a conferit avantaje societăților comerciale în cursul exercițiului financiar 2012, după care, potrivit guvernului chinez, sistemul a fost retras.
(140)
Una dintre societățile incluse în eșantion a fost o întreprindere străină, aceasta folosind sistemul de impozitare respectiv în timpul PA. Aceasta a beneficiat de o rată a impozitului pe profit de 12,5 %, față de rata integrală de 25 %, după cum a indicat în declarația fiscală pe 2012 și în conturile anuale.
(141)
Comisia a notificat aceste constatări părților interesate și a primit din partea guvernului chinez comentarii potrivit cărora, în temeiul avizului de tranziție (17), toate avantajele provenind din acest sistem vor înceta în 2012. Guvernul chinez a afirmat că, prin urmare, dacă se instituie taxe compensatorii, ele nu pot fi instituite în legătură cu avantajele primite în temeiul acestui sistem de una din societăți în PA. Acest argument a fost acceptat, deoarece pentru această societate din eșantion, în circumstanțele particulare ale acestui caz, Comisia nu dispune de probe că ar exista vreun avantaj care să continue.
(d) Concluzie
(142)
Deși programul „Two Free, Three Half” a făcut obiectul măsurilor compensatorii în regulamentele anterioare, pentru această societate din actualul eșantion Comisia nu va institui nicio taxă pentru a compensa avantajul constatat în PA, deoarece nu are probe care să ateste că, în acest caz, sistemul sau orice variantă a sa ar fi în vigoare la data instituirii taxelor.
7.2. Întreprinderi cu înaltă tehnologie și tehnologie nouă
(a) Introducere
(143)
Acest program permite societăților comerciale care pot demonstra că respectă un anumit set de criterii pentru a fi recunoscute ca „întreprindere cu înaltă tehnologie și tehnologie nouă” să beneficieze de o reducere a impozitului pe profit de la rata standard de 25 % la 15 %.
(b) Temei juridic
(144)
Temeiul juridic al acestui program este articolul 28 alineatul (2) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor din 2008 (Legea EIT) împreună cu Măsurile administrative de stabilire a întreprinderilor cu înaltă tehnologie și tehnologie nouă [Guo Ke Fa Huo (2008), nr. 172] și articolul 93 din Normele de punere în aplicare a Legii EIT, alături de Avizul Administrației Fiscale de Stat privind aspectele legate de plata impozitului pe profit al întreprinderilor cu tehnologie avansată și nouă [Guo Shui Han (2008), nr. 985].
(c) Constatările anchetei
(145)
Acest sistem se aplică întreprinderilor cu tehnologie avansată și nouă recunoscute ca atare de către guvernul chinez. Pentru a putea beneficia de acest sistem, întreprinderile trebuie să dețină drepturi esențiale și independente de proprietate intelectuală și trebuie să îndeplinească următoarele cerințe, prevăzute în temeiul juridic menționat mai sus și rezumate după cum urmează:
(a)
producția este inclusă în domeniul de aplicare al produselor din „sfera produselor de înaltă tehnologie, bazate pe sprijin din partea statului”;
(b)
cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare reprezintă 3-6 % din totalul profiturilor din vânzări;
(c)
veniturile din produse cu înaltă tehnologie și tehnologie nouă reprezintă peste 60 % din totalul profiturilor din vânzări;
(d)
personalul implicat în activități de cercetare și dezvoltare reprezintă 10 % din numărul total de salariați;
(e)
celelalte cerințe stabilite în „Măsurile administrative pe 2008 pentru întreprinderi cu înaltă tehnologie și tehnologie nouă” sunt îndeplinite.
(146)
S-a constatat că unele, dar nu toate societățile comerciale incluse în eșantion utilizează acest sistem și, prin urmare, plătesc numai 15 % impozit pe profit, în loc de 25 %. Aceste întreprinderi au solicitat încadrarea în grupa întreprinderilor cu tehnologie avansată și nouă și au primit înștiințarea oficială că îndeplinesc criteriile sistemului și, prin urmare, vor avea dreptul să își completeze declarațiile fiscale în consecință.
(d) Concluzie
(147)
Astfel cum a specificat și în considerentele 322-326 din ancheta precedentă, referitoare la panourile solare, Comisia consideră că acest sistem constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri publice nepercepute de guvernul chinez, care creează un avantaj pentru societățile beneficiare. Avantajul pentru beneficiari este egal cu economia fiscală.
(148)
Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece se limitează la întreprinderi certificate ca „întreprinderi cu tehnologie avansată și nouă” și care respectă toate cerințele măsurilor administrative din 2008. Societățile din eșantion au primit astfel de certificate. Eligibilitatea nu este automată și nu au fost stabilite criterii obiective în legislație sau de către autoritatea de certificare.
(149)
După notificare, guvernul chinez a contestat concluziile Comisiei, susținând că criteriile de eligibilitate sunt obiective și se aplică în mod egal tuturor societăților din RPC. Comisia nu este de acord cu interpretarea pe care guvernul chinez o dă actelor legislative și măsurilor de punere în aplicare, care arată că programul se limitează la anumite sectoare și întreprinderi sprijinite de guvernul chinez pe baza unor criterii care nu se dovedesc obiective sau neutre, cum ar fi includerea producției lor în sfera produselor din „domeniile de înaltă tehnologie cu ajutor de stat esențial”.
(150)
De asemenea, eligibilitatea nu este automată, ci depinde de acordarea unui certificat de „întreprindere de tehnologie avansată și nouă”, care este eliberat printr-o procedură discreționară de autoritatea competentă.
(151)
Prin urmare, Comisia consideră că această subvenție este pasibilă de măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(152)
Comisia a calculat valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii ca fiind diferența dintre valoarea impozitului care ar fi fost plătit în mod normal în timpul PA și cea a impozitului plătit efectiv în cursul PA de către societățile în cauză.
Întreprinderi cu tehnologie avansată și nouă
Denumirea societății
Marjă de subvenție
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Scutiri de impozit pe veniturile din dividende între întreprinderile rezidente calificate
(a) Introducere
(153)
Reclamantul a susținut că producătorii-exportatori de sticlă solară primeau subvenții și dintr-un alt regim de scutire de impozite directe, și anume o scutire de la impozitul pe veniturile din dividende între întreprinderile rezidente calificate (18). Aceasta intră în sfera practicii de subvenționare generale de scutiri și/sau reduceri de impozite directe pe profit, astfel cum este menționat în avizul de deschidere.
(b) Temei juridic
(154)
Temeiurile juridice ale unei astfel de scutiri de impozit pe veniturile din dividende sunt articolele 25-26 din Legea EIT și articolul 83 din Normele de punere în aplicare a Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor.
(c) Constatările anchetei
(155)
Comisia a constatat că o societate inclusă în eșantion a beneficiat de o scutire de la plata impozitului pe venitul din dividende între întreprinderile rezidente calificate. Această societate a solicitat direct administrației fiscale locale să i se deducă din profitul impozabil dividendele obținute prin investiții de capital.
(d) Concluzie
(156)
Comisia consideră că este vorba de o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri publice nepercepute de autoritățile chineze care creează un avantaj pentru societățile beneficiare. Avantajul pentru beneficiar este egal cu economiile realizate prin plata unui impozit redus.
(157)
În notificare, Comisia declarase că acest sistem de subvenționare este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece legislația limitează accesul la acest sistem al întreprinderilor rezidente în Republica Populară Chineză și care au făcut investiții în alte întreprinderi rezidente.
(158)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat aceste concluzii, susținând că scutirea de impozit pe venitul din dividende între întreprinderi rezidente calificate nu poate fi considerată specifică, deoarece articolul 26 alineatul (3) din Legea EIT prevede că scutirea de impozit a veniturilor din dividende este valabilă și pentru întreprinderi nerezidente. În plus, guvernul chinez afirmă că criteriile de eligibilitate sunt obiective și se aplică tuturor întreprinderilor rezidente, indiferent de sector, produs sau amplasare geografică.
(159)
Deși este adevărat că Legea EIT prezentată de guvernul chinez în această procedură prevede la articolul 26 alineatul (3) că o astfel de scutire de impozite pe veniturile din dividende este disponibilă și pentru întreprinderile nerezidente, Comisia rămâne de părere că acest sistem de subvenționare este, totuși, specific. Într-adevăr, articolul 25 din Legea EIT confirmă că această scutire fiscală este rezervată industriilor și proiectelor încurajate de stat. Astfel, numai industriile și proiectele încurajate pot avea acces la acest sistem. Așa cum s-a explicat mai sus, în secțiunea 5.1 litera (c), industria sticlei solare este o industrie încurajată.
(e) Calculul valorii subvenției
(160)
Comisia a calculat valoarea subvenției ca fiind diferența dintre valoarea impozitului care ar fi fost plătit în mod normal în cursul PA și cea a impozitului plătit efectiv de către societatea în cauză.
Sisteme de scutire de impozit pe veniturile din dividende
Denumirea societății
Marjă de subvenție
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Alte sisteme de scutire de impozite directe și programe de reducere
(a) Introducere
(161)
În afară de sistemele evaluate în secțiunile 7.1-7.3, Comisia nu deține probe care să ateste că societățile incluse în eșantion au primit avantaje prin alte sisteme de scutire de impozite directe și programe de reducere menționate mai sus, în secțiunea C.4. Cu toate acestea, în cursul inspecțiilor sale, Comisia a mai identificat două sisteme de impozitare a profitului incluse în conturile unei societăți din eșantion, respectiv compensări fiscale pentru activitățile de cercetare și dezvoltare și rambursarea impozitului pe proprietăți imobiliare și a impozitului pe folosirea terenului. Acestea sunt, de asemenea, „sisteme de scutire sau de reducere a impozitării directe”, așa cum s-a subliniat în avizul de deschidere, fiind măsuri prin care suma plătită ca impozit pe profit a fost redusă de către autoritatea fiscală sau prin care autoritatea fiscală a rambursat contravaloarea impozitului pe profit deja plătit. Și compensările fiscale pentru cheltuielile de cercetare și dezvoltare au legătură cu sistemul de compensare fiscală pentru activitățile de cercetare și dezvoltare ale FIE, menționat mai sus la secțiunea C.4.
(b) Temei juridic
(162)
Temeiul juridic în cazul compensărilor fiscale pentru cheltuielile de cercetare și dezvoltare este articolul 30 din Legea chineză privind impozitul pe profit (EIT).
(163)
În ceea ce privește rambursarea impozitului pentru proprietăți imobiliare și folosirea terenului, nu a fost prezentat actul legislativ exact în temeiul căruia au fost acordate aceste avantaje, deși Comisia a primit o copie a unui document eliberat de o autoritate guvernamentală la nivel de provincie, care însoțea scutirea respectivă.
(c) Constatările anchetei
(164)
Comisia a constatat că una dintre societățile din eșantion a primit o compensare fiscală pentru cheltuielile de cercetare și dezvoltare și pentru rambursarea impozitelor pe proprietăți imobiliare și pe folosirea terenului. Documentul emis de autoritatea guvernamentală la nivel de provincie limitează rambursarea la întreprinderile nou-înființate, de tehnologie avansată și nouă.
(d) Concluzie
(165)
În ceea ce privește compensarea cheltuielilor cu cercetarea și dezvoltarea, Comisia consideră că acest sistem de subvenționare este specific, dat fiind că articolul 30 trebuie citit în conjuncție cu articolul 25 din Legea EIT, care stipulează că această scutire de impozit este rezervată industriilor și proiectelor încurajate de stat. Ca atare, la acest sistem au acces numai industriile și proiectele încurajate. Așa cum s-a explicat în secțiunea 5.1 litera (c), industria sticlei solare este o industrie încurajată.
(166)
Rambursările de impozite pe proprietăți imobiliare și pe folosirea terenului sunt specifice, din cauza situării geografice și a tipului de industrie. În solicitarea privind consultări suplimentare, guvernul chinez a fost invitat să furnizeze mai multe informații privind aceste sisteme de impozitare, dar a refuzat să facă acest lucru. Prin urmare, Comisia a procedat pe baza dovezilor colectate în ceea ce privește aplicarea acestor sisteme în cazul societăților incluse în eșantion, în absența oricăror alte informații disponibile.
(167)
După notificare, guvernul chinez a contestat constatările Comisiei, declarând că Comisia nu a prezentat în notificare niciun element pozitiv de probă în ceea ce privește specificitatea acestor sisteme. O notificare conținând informații detaliate privind caracterul specific al acestor programe a fost prezentată numai societății respective și aceasta nu a transmis niciun comentariu în această privință. De asemenea, Comisia a prezentat mai multe informații legate de specificitatea acestor mecanisme în considerentele de mai sus.
(168)
Comisia consideră că aceste scheme sunt subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri nepercepute de către autoritățile chineze, care conferă un avantaj societăților în cauză. Avantajul pentru beneficiar este egal cu economiile realizate prin plata unui impozit redus.
(e) Calculul valorii subvenției
(169)
Comisia a calculat valoarea subvenției ca diferența dintre valoarea taxei colectate de obicei în timpul PA și suma impozitului plătit efectiv de către societatea în cauză.
Sisteme de scutire de impozit pe profit
Denumirea societății
Marja de subvenție
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Programe de fiscalitate indirectă și programe tarifare la import
(170)
Comisia nu a identificat niciun avantaj acordat vreunei societăți incluse în eșantion în cadrul programelor de fiscalitate indirectă și de tarifare la import enumerate în secțiunea C.4.
9. Bunuri și servicii furnizate de autoritățile publice pentru o plată mai mică decât cea adecvată
9.1. Furnizarea de antimoniu; furnizarea de electricitate
(171)
Nu s-a constatat niciun avantaj legat de achiziția de antimoniu sau electricitate de către societățile incluse în eșantion în cursul PA.
9.2. Acordarea drepturilor de folosire a terenurilor
(a) Introducere
(172)
Astfel cum se specifică și în considerentele 354-370 din regulamentul privind panourile solare, întreprinderile din RPC nu pot achiziționa direct terenuri, ci achiziționează de la autoritățile locale un drept de folosire a terenurilor (denumit în continuare „DFT”).
(b) Temei juridic
(173)
Legea privind administrarea terenurilor din RPC prevede că tot terenul aparține tuturor cetățenilor și nu poate fi cumpărat sau vândut, dar stabilește condițiile în care drepturile de folosire a acestuia pot fi vândute întreprinderilor prin oferte publice, cotații sau licitații.
(c) Constatările anchetei
(174)
În principiu, un sistem de licitație ar permite pieței să aprecieze prețul unui drept de folosire a unui anumit teren și, prin urmare, prețul ar fi stabilit în mod independent. Cu toate acestea, în cursul vizitei Comisiei, guvernul chinez a afirmat că, în orice caz, el stabilește praguri pentru fiecare grad al terenului (terenurile sunt gradate de la 1 până la 15, în funcție de calitatea parcelei), sub care prețul nu poate scădea.
(175)
Guvernul chinez controlează, de asemenea, oferta de terenuri, restricționând prin cote suprafața de teren pentru care pot fi vândute, anual, de către fiecare provincie, drepturile de folosire, în scopuri industriale sau rezidențiale.
(176)
În orice caz, pentru fiecare achiziție a dreptului de folosire a terenului de către producătorii-exportatori incluși în eșantion, Comisia nu a găsit probe care să ateste că ar fi existat o procedură de licitație care să stabilească în mod independent prețul dreptului în cauză. Societatea comercială care deține terenul în prezent fie a oferit prețul de pornire, fie cu 5 CNY/m2 în plus față de prețul de pornire și, întrucât a fost singurul ofertant, a primit dreptul de folosință.
(177)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat constatările Comisiei și a susținut că a existat un sistem de licitație autentic în vânzarea către industrie a drepturilor de folosire a terenului în RPC.
(178)
La început, guvernul chinez a susținut că există un sistem de licitație autentic deoarece tot ceea ce face guvernul este să stabilească prețul de pornire, asemenea oricărui adjudecător. Acest argument a fost respins, deoarece o licitație implică în mod normal un prețul de pornire stabilit de un adjudecător independent după o evaluare independentă, ceea ce nu este cazul aici, deoarece proprietarul dreptului de folosire a terenului este și adjudecător.
(179)
Apoi guvernul chinez afirmă că stabilirea de prețuri minime asigură faptul că prețul final nu coboară mai jos de „valoarea de piață minimă” pentru dreptul de folosire a terenului. Nu a fost furnizată nicio dovadă în sprijinul acestei afirmații, care este în sine un argument circular, deoarece se presupune că suma de bani plătită pentru dreptul de folosire a terenului (stabilită de guvern) reprezintă prețul pieței (pe care se bazează apoi pragul de preț).
(180)
Guvernul chinez a afirmat atunci că faptul că nu au existat alți ofertanți la licitație „nu poate sta la baza ipotezei că DFT nu au fost de fapt licitate”. De fapt, concluzia acestei probe este exact contrară. În pofida cererilor, guvernul chinez nu a furnizat în niciunul dintre cazuri dovezi că prețul dreptului de folosire a terenului a fost stabilit prin licitație concurențială și, prin urmare, efectul acestei proceduri este că guvernul stabilește prețul și întreprinderea îl achită. În timp ce existența mai multor ofertanți poate să nu fie o cerință absolută în fiecare caz pentru a stabili existența unui sistem de piață, lipsa totală a mai multor ofertanți, așa cum s-a constatat a fi cazul în ceea ce privește toate societățile din eșantion, constituie un indiciu clar al absenței unor prețuri reale de piață.
(181)
În ceea ce privește societatea inclusă în eșantion care a plătit cu 5 CNY/metru pătrat peste prețul stabilit de stat, aceasta a declarat Comisiei că autoritatea competentă i-a indicat să procedeze astfel doar pentru a simula existența unei licitații. Prin urmare, Comisia nu poate considera acest fapt drept o dovadă clară a existenței unei piețe a drepturilor de utilizare a terenului în RPC.
(182)
Într-adevăr, societățile incluse în eșantion au plătit prețurile stabilite de guvernul chinez. Astfel cum s-a stabilit și în regulamentul privind panourile solare (în considerentele 361-370), dreptul de folosire a terenului este furnizat contra unei plăți mai mici decât cea adecvată, dacă se compară cu o referință de piață, așa cum se arată în litera (e) de mai jos.
(d) Concluzie
(183)
Comisia a ajuns la concluzia că acordarea drepturilor de folosință a terenurilor ar trebui să fie considerată subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, sub forma acordării unor bunuri care conferă un avantaj societăților respective. Deoarece ancheta nu a evidențiat existența unei piețe funcționale pentru vânzarea drepturilor de utilizare a terenurilor în RPC, utilizarea unei referințe externe [a se vedea litera (e) de mai jos] demonstrează că suma plătită pentru drepturile de folosință a terenurilor de către exportatorii incluși în eșantion este mai mică decât cursul pieței.
(184)
Subvenția este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (c) din regulamentul de bază, deoarece Decizia nr. 40 a Consiliului de stat prevede că autoritățile publice trebuie să se asigure că industriile încurajate primesc teren, industria sticlei solare numărându-se printre acestea. Articolul 18 din Decizia nr. 40 precizează explicit faptul că industriile „restricționate” nu vor avea acces la drepturile de utilizare a terenurilor.
(185)
Situația terenurilor din RPC este, de asemenea, abordată în documentul de lucru al FMI, care confirmă faptul că atribuirea DFT sectoarelor industriale chinezești nu respectă condițiile pieței (19).
(186)
Guvernul chinez a contestat constatarea acestei specificități, afirmând că restricțiile prevăzute în Decizia nr. 40 nu pot fi utilizate pentru a demonstra acordarea unui avantaj specific. Acest argument se respinge, având în vedere că efectul Deciziei nr. 40 este acela de a acorda drepturi de folosire a terenului unor industrii încurajate. Producția de sticlă solară este o industrie încurajată, deci dispoziția privind drepturile de utilizare a terenurilor de către producătorii de sticlă solară este inclusă în dispozițiile Deciziei nr. 40.
(187)
Una dintre societățile incluse în eșantion a contestat, de asemenea, constatările Comisiei, afirmând că în China există o piață funcțională pentru drepturile de utilizare a terenurilor. Cu toate acestea, evaluarea sa privind dreptul de utilizare a terenurilor în China nu conduce la concluzia pe care o susține. Ea nu a reușit să arate că DFT sunt evaluate în mod independent, că acestea sunt vândute prin licitație independentă, că prețul DFT este stabilit de piață ca urmare a unei proceduri de licitație concurențiale sau că niciun preț nu este denaturat prin intervenția guvernului.
(188)
Societatea respectivă a afirmat apoi că, chiar dacă Comisia ar fi constatat că există o piață funcțională și, prin urmare, nu există subvenții, aceasta ar trebui să compare prețul DFT al societății cu o valoare de referință, și anume prețurile DFT în provincia în care societatea este situată. Întrucât Comisia a stabilit că nu există niciun criteriu de referință adecvat în această provincie, acest argument a fost respins.
(e) Calculul marjei de subvenție
(189)
Avantajul este diferența dintre prețul plătit pentru dreptul de folosință a terenului și o valoare de referință externă adecvată. Ca și în cazul regulamentului privind panourile solare, această referință externă este reprezentată de prețul pieței pentru terenuri în Teritoriul vamal distinct Taiwan, Penghu, Kinmen și Matsu (denumit în continuare „Taipeiul Chinez”).
(190)
În urma notificării, guvernul chinez a contestat utilizarea Taipeiului Chinez ca referință și a solicitat mai multe informații privind motivul pentru care Taipeiul Chinez este considerat adecvat. Astfel cum s-a explicat în considerentul 467 din regulamentul privind panourile solare, Comisia consideră că Taipeiul Chinez este o referință externă adecvată din următoarele motive:
(a)
nivelul comparabil de dezvoltare economică, PIB și structura economică din Taipeiul Chinez și majoritatea provinciilor și orașelor din RPC în care își au sediile producătorii-exportatori incluși în eșantion;
(b)
proximitatea fizică a RPC și a Taipeiului Chinez;
(c)
gradul ridicat de infrastructuri industriale atât în Taipeiul Chinez, cât și în multe provincii din RPC;
(d)
relațiile economice strânse și comerțul transfrontalier dintre Taipeiul Chinez și RPC;
(e)
densitatea ridicată a populației în multe provincii din RPC și în Taipeiul Chinez;
(f)
asemănarea dintre tipurile de teren și dintre tranzacțiile utilizate pentru formarea referinței relevante în Taipeiul Chinez și în RPC; și
(g)
caracteristicile demografice, lingvistice și culturale comune între Taipeiul Chinez și RPC.
(191)
Ținând seama de toți acești factori, Comisia a conchis că, pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, prețurile pentru dreptul de folosire a terenurilor din RPC în condiții de piață ar fi foarte apropiate de prețurile terenurilor din Taipeiul Chinez.
(192)
O societate inclusă în eșantion a sugerat că, dacă trebuie aleasă o referință externă, ar trebui să se țină seama de PIB-ul provinciei în care este situată fiecare întreprindere, iar referința ar trebui să fie „prețurile actuale ale terenurilor din Egipt, Armenia, Guatemala, Congo, Mongolia sau Indonezia”, deoarece aceste țări se aflau la o „un grad asemănător de dezvoltare”. Acest argument a fost respins pentru următoarele motive:
(a)
nivelul de dezvoltare economică nu este singurul factor menționat mai sus pentru care Taipeiul Chinez este o referință adecvată;
(b)
societatea a făcut referire la provincia în care se află, mai degrabă decât la orașul său, care are un PIB pe locuitor cu mult mai mare decât regiunea din jurul acestuia; și
(c)
nu a fost prezentat niciun argument, altul decât PIB-ul, care să explice de ce vreuna din celelalte referințe externe ar fi mai adecvată decât Taipeiul Chinez.
(193)
O altă societate inclusă în eșantion a sugerat, în urma notificării, că Taipeiul Chinez nu este adecvat pentru condițiile economice din provincia în care societatea respectivă este situată, dar nu a sugerat o altă soluție. Având în vedere lipsa de propuneri alternative, se confirmă utilizarea Taipeiului Chinez ca referință.
(194)
Prețurile medii ale terenurilor din Taiwan pentru 2012 au fost cele indicate de Biroul industrial al Ministerului afacerilor economice, ele fiind ajustate retroactiv, în funcție de inflație și de creșterea PIB-ului, pentru a stabili un preț de referință al terenurilor pentru fiecare an calendaristic. Deoarece drepturile de folosință a terenurilor sunt valabile timp de 50 de ani, iar calculul amortizării se face pe această bază, avantajul în PA va fi de 1/50 din diferența dintre prețul de referință și prețul plătit efectiv.
(195)
Rata subvenției stabilită pentru furnizarea de terenuri la prețuri mai mici decât cele adecvate (land at less than adequate remuneration - „LTAR”) este următoarea:
Furnizarea de terenuri la prețuri mai mici decât cele adecvate
Denumirea societății
Marja de subvenție
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Concluzie privind subvenționarea
(196)
Pentru fiecare sistem de subvenționare în parte, Comisia a calculat, pentru societățile anchetate, valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază și a adunat valorile, pentru a calcula valoarea totală a subvenției acordate societății în cursul PA.
(197)
Pentru calcularea totalului de marje de subvenție prezentate mai jos, Comisia a calculat în primul rând procentajul reprezentat de subvenție, acesta fiind valoarea subvenției împărțită la cifra de afaceri totală a societății. Acest procentaj a fost apoi utilizat pentru a calcula subvenția alocată exporturilor de produs în cauză către Uniune în cursul PA.
(198)
A fost apoi calculată valoarea subvenției pe m2 de produs exportat către Uniune în cursul PA, iar marjele de mai jos au fost calculate ca procentaj din valoarea CIF a acelorași exporturi pe m2.
(199)
În urma notificării, guvernul chinez a declarat că, la publicarea marjelor de subvenție în momentul notificării, Comisia nu a luat în considerare marjele de dumping calculate în cadrul procedurii antidumping desfășurate în paralel și că a abordat numai problema „dublei contabilizări” la calcularea taxei care urmează a fi aplicată.
(200)
Guvernul chinez a cerut ca, atunci când se constată că subvenția provoacă dumping, situația să se reflecte atât în calculul marjei, cât și în calculul taxelor.
(201)
Având în vedere că în acest caz măsurile se limitează la marja de prejudiciu, aceste considerații nu schimbă taxele instituite efectiv. Prin urmare, Comisia a considerat că nu este necesar să abordeze fondul acestor cereri.
Denumirea societății
Marja de subvenție
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. PREJUDICIUL
1. Definirea industriei din Uniune și producția Uniunii
(202)
Opt producători care au fabricat produsul similar în Uniune în perioada de anchetă (PA) s-au manifestat după deschidere. Comisia nu are cunoștință să existe alți producători din Uniune care să fabrice produsul similar. Prin urmare, Comisia consideră că cei opt producători reprezintă industria din Uniune în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, aceștia fiind denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(203)
Toate informațiile disponibile privind industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate de reclamant, datele macroeconomice furnizate de asociația industriei din Uniune (Glass for Europe), și răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale la nivelul Uniunii pentru perioada de anchetă. Pentru producătorii din Uniune prezenți în eșantion, datele au fost verificate încrucișat cu răspunsurile la chestionar. Pe această bază, producția totală din Uniune a fost estimată la circa 21 734 000 m2 în cursul PA.
(204)
După notificare, guvernul chinez a observat diferențe între datele menționate în documentul de notificare și cele conținute în plângerea referitoare la industria din Uniune. De asemenea, el a susținut că acest lucru denotă lipsa de dovezi obiective și credibile, astfel încât concluziile la care a ajuns Comisia sunt discutabile.
(205)
Diferențele constatate de guvernul chinez între datele din plângere și documentul de notificare se datorează faptului că toate datele privind producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost verificate la fața locului și, atunci când a fost necesar, au fost actualizate. Dat fiind că eșantionul reprezintă 79 % din volumul total al vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, Comisia nu poate accepta argumentul că probele utilizate, pe baza cărora aceasta a ajuns la anumite concluzii, nu au fost obiective și credibile.
2. Stabilirea pieței relevante din Uniune
(206)
Nicio producție a producătorilor din Uniune incluși în eșantion nu a fost destinată utilizării captive. Prin urmare, nu a fost necesar să se efectueze, aparte, o analiză a vânzărilor captive.
3. Consumul la nivelul Uniunii
(207)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului total al vânzărilor din Uniune pe piața Uniunii efectuate de toți producătorii din Uniune, adică fără exporturile lor, plus importurile din RPC și importurile din alte țări terțe. Stabilirea consumului din Uniune s-a făcut pe baza datelor furnizate de către reclamant și de Glass for Europe și, atunci când a fost posibil, acestea au fost confruntate cu răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(208)
Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii (1 000 m2)
2009
2010
2011
PA
Consumul total la nivelul Uniunii
16 596
28 239
33 993
27 412
Indice
100
170
205
165
Sursă: Glass for Europe, reclamantul și răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune.
(209)
În perioada examinată, consumul total la nivelul Uniunii a crescut cu 65 % între 2009 și 2011, dar a scăzut în perioada de anchetă față de 2011. Consumul a rămas în 2012 la un nivel considerabil superior nivelului din 2009. Acest lucru se datorează în principal creșterii consumului de produse finale, în special de module solare (a se vedea secțiunea E.2.3, de mai jos).
4. Importurile provenite din țara în cauză
4.1. Volumul și cota de piață ale importurilor subvenționate din țara în cauză
(210)
Întrucât sticla solară este importată în Uniune în cadrul unei poziții tarifare (codul NC 7007 19 80 - Altele - Sticlă securit formată din foi lipite) care acoperă și alte produse ce nu fac obiectul prezentei anchete, nu s-au putut utiliza statisticile Eurostat pentru a se determina volumul și valoarea importurilor. Volumul și valoarea importurilor s-au bazat pe datele furnizate de reclamant și de asociația industriei din Uniune (Glass for Europe). Importurile subvenționate în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Volumul importurilor (1 000 m2) și cota de piață
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor din RPC (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indice
100
171
513
696
Cota de piață
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indice
100
100
250
421
Sursă: Glass for Europe și plângerea.
(211)
În cursul perioadei examinate, volumul importurilor subvenționate de produs în cauză către Uniune a crescut considerabil, cu 596 %. Acest fapt a condus la o creștere semnificativă a cotei de piață a importurilor din RPC de produs în cauză pe piața Uniunii (o creștere de la 7,2 % la 30,5 %).
(212)
Consumul Uniunii a crescut, de asemenea, până în 2012. În 2012, când piața Uniunii a scăzut, producătorii-exportatori chinezi au putut, totuși, să mai crească volumul total al vânzărilor lor din cadrul importurilor.
(213)
După notificare, guvernul chinez a susținut că Comisia a utilizat date foarte exagerate, statisticile de export chineze prezentând un volum al exporturilor mult mai redus în PA în comparație cu volumul importurilor menționat în documentul de notificare și au solicitat explicații cu privire la modul în care au fost calculate aceste volume.
(214)
Comisia observă în primul rând că statisticile privind exporturile furnizate de guvernul chinez - inclusiv cele privind toate tipurile de sticlă călită - cuprind date cu peste 2,5 ori mai mici decât cele pe care statisticile Eurostat le indică pentru întreg codul NC ex 7007 19 80 pentru anul 2012. În consecință, aceste date nu pot fi considerate suficient de fiabile.
(215)
Comisia și-a bazat calculele pe informațiile furnizate de reclamant și de asociația industriei din Uniune (Glass for Europe). Aceste date sunt disponibile în dosarul neconfidențial. Comisia a controlat încrucișat aceste informații cu datele verificate oferite de producătorii-exportatori din eșantion și de ceilalți producători-exportatori cooperanți. Așa cum s-a menționat în secțiunea A.3.3 de mai sus, producătorii-exportatori cooperanți au acoperit aproape 100 % din exporturile de sticlă solară către Uniune declarate în 2012. Prin urmare, Comisia nu are motive să creadă că informațiile pe care și-a întemeiat concluziile sunt incorecte. În plus, guvernul chinez nu a oferit nicio dovadă prin care să-și susțină afirmațiile.
4.2. Prețul importurilor subvenționate din țara în cauză și subcotarea prețurilor
(216)
Prețul mediu al importurilor subvenționate din țara în cauză în Uniune a evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Prețuri de import (EUR/m2)
2009
2010
2011
PA
RPC
6,02
6,10
4,96
4,38
Indice
100
101
82
73
Sursă: Reclamantul și răspunsurile producătorilor-exportatori chinezi la chestionar.
(217)
Prețul mediu de import pentru produsul în cauză a scăzut în perioada examinată. Prețul mediu de import a scăzut cu 27,2 %, de la 6,02 EUR/m2 în 2009, până la 4,38 EUR/m2 în cursul PA.
(218)
Pentru a determina subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă, prețurile de vânzare medii, ponderate, pe tipuri de produs, practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții independenți de pe piața Uniunii și ajustate la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii corespunzătoare, ponderate, pe tipuri de produs, ale importurilor provenite de la producătorii chinezi incluși în eșantion practicate față de primul client independent de pe piața Uniunii, prețuri stabilite pe baza prețului CIF și ajustate în plus, și anume cu 0,40 EUR/m2 pentru a ține seama de vămuire, cheltuielile de manipulare și încărcare și de o taxă de import de 3 %. Prin aceste ajustări, prețurile au crescut cu 7 % până la 15 %, în funcție de numărul de control al produsului, adică o medie ponderată de 11 %.
(219)
Compararea prețurilor s-a realizat în funcție de fiecare tip de produs, pentru tranzacțiile de același nivel, ajustate corespunzător, conform precizărilor din considerentul de mai sus, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în PA, a indicat, în cazul importurilor subvenționate ale produsului în cauză, o marjă de subcotare medie ponderată per societate între 10,6 % și 26,7 % din prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
5. Situația economică a industriei din Uniune
(220)
În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor subvenționate asupra industriei din Uniune a cuprins și o evaluare a tuturor factorilor și indicilor economici care influențează situația industriei din Uniune în perioada examinată.
(221)
Astfel cum s-a menționat la secțiunea A.3.2 de mai sus, eșantionarea a fost utilizată pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune.
(222)
În scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a analizat indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată pe baza datelor furnizate de Glass for Europe și de reclamant cu privire la toți producătorii Uniunii. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza răspunsurilor la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(223)
În scopul prezentei anchete au fost evaluați următorii indicatori macroeconomici: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de subvenție și redresarea în urma practicilor de subvenționare anterioare.
(224)
Au fost evaluați următorii indicatori microeconomici: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.
(225)
Un producător-exportator a susținut că Comisia nu a efectuat o analiză a prejudiciului conformă cu articolul 8 alineatele (1) și (4) din regulamentul de bază, dat fiind că a făcut această analiză pe baza a două seturi de date separate și presupus incoerente, și anume indicatori macroeconomici și microeconomici privind prejudiciul. Acest producător susține totodată că presupusa incoerență a analizei bazate pe cele două seturi de date generează serioase îndoieli cu privire la caracterul adecvat, echitabil și obiectiv al evaluării globale a prejudiciului.
(226)
Aceeași parte a menționat o serie de investigații anterioare, afirmând că în cursul acestora instituțiile Uniunii au stabilit în mod incoerent că diferite seturi de date aparțin fie indicatorilor macroeconomici, fie celor microeconomici.
(227)
Comisia nu poate fi de acord cu această afirmație. Aceasta este o metodologie aplicabilă în cazurile de eșantionare pentru a analiza situația industriei din Uniune și a lua în considerare nu numai tendințele indicate de eșantion, ci și pe cele indicate de întreaga industrie din Uniune. Toți factorii prevăzuți la articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost luați în considerare în analiză. Concluzia privind prejudiciul este elaborată, de asemenea, pe baza tuturor factorilor respectivi. În consecință, analiza prejudiciului a fost efectuată în conformitate cu articolul 8 alineatele (1) și (4) din regulamentul de bază.
6. Indicatori macroeconomici
6.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(228)
Producția totală a Uniunii, capacitatea de producție și utilizarea capacității de producție au evoluat după cum urmează în perioada examinată:
Tabelul 4
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2009
2010
2011
PA
Capacitatea de producție (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indice 2009
100
114
124
140
Volumul producției (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indice
100
167
178
124
Gradul de utilizare a capacității de producție
45 %
66 %
64 %
40 %
Indice
100
146
143
88
Sursă: Reclamantul și răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune.
(229)
Producția industriei din Uniune a crescut în perioada examinată, în același ritm cu consumul. La începutul perioadei examinate, industria Uniunii avea deja capacități de producție excedentare. Din cauza creșterii rapide a consumului din Uniune, surplusul de capacitate a scăzut până în 2011, în condițiile în care - deși capacitatea de producție a crescut - ritmul său de creștere a fost mai scăzut decât ritmul de consum al Uniunii. Capacitatea de producție a continuat să crească în 2012, în timp ce consumul Uniunii a scăzut. Producția a crescut din 2009 până în 2011 și apoi a scăzut cu 30 % în cursul PA. Date fiind capacitățile existente, industria din Uniune a putut să sporească rapid producția până în 2011, pentru a satisface creșterea puternică a cererii la nivelul Uniunii. În același timp, ca reacție la creșterea observată începând din 2009 până în 2011, industria din Uniune a adăugat noi capacități, care au fost utilizate doar parțial în PA. Acest lucru a avut drept rezultat o scădere pronunțată a gradului de utilizare a capacității în PA comparativ cu anii anteriori.
(230)
Chiar dacă - pe parcursul perioadei examinate - industria Uniunii și-a mărit capacitatea ca răspuns la creșterea consumului, nivelurile de producție a industriei din Uniune au crescut într-un ritm mai lent decât consumul și utilizarea capacităților și, după o creștere substanțială în primii trei ani ai perioadei examinate, au scăzut în cursul perioadei de anchetă, ceea ce a coincis cu creșterea cotei de piață a importurilor subvenționate din țara în cauză și cu contactul cu o concurență neloială al principalilor clienți consumatori ai industriei din Uniune în sectorul panourilor solare, inclusiv din cauza dumpingului și subvențiilor chinezești din acest sector.
6.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(231)
Volumul de vânzări al industriei din Uniune și cota de piață au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
Tabelul 5
Volumul vânzărilor și cota de piață
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indice
100
172
181
123
Cota de piață
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indice
100
101
88
74
Sursă: Glass for Europe, reclamantul și răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune.
(232)
În cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut cu 22,7 %. Cu toate acestea, în contextul unei creșteri a consumului la nivelul Uniunii cu 65 %, aceasta s-a tradus printr-o scădere a cotei de piață a industriei din Uniune, de la 88,6 % în 2009 până la 65,8 % în cursul PA, adică o scădere cu 25,7 % în perioada examinată. Vânzările realizate de industria din Uniune au crescut cu mult mai puțin decât importurile subvenționate din țara în cauză. În consecință, producătorii din Uniune nu au putut beneficia pe deplin de creșterea consumului și, prin urmare, cota lor de piață a scăzut în perioada examinată.
6.3. Creștere
(233)
Creșterea industriei din Uniune se reflectă în indicatorii săi de volum, precum producția sau vânzările, și în cota sa de piață, în comparație cu evoluția consumului. În pofida creșterii consumului pe parcursul perioadei examinate, cota de piață a producătorilor din Uniune nu a înregistrat o creștere corespunzătoare consumului. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în perioada examinată. În aceeași perioadă, cota de piață a importurilor din RPC a crescut cu 321 %. Faptul că industria din Uniune nu a putut să se dezvolte în concordanță cu creșterea pieței a avut un impact global negativ asupra situației sale economice.
6.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(234)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 6
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2009
2010
2011
PA
Ocuparea forței de muncă - echivalent normă întreagă (ENI)
565
792
932
857
Indice
100
140
165
152
Productivitatea (1 000 m2/ENI)
31
37
34
25
Indice
100
119
108
82
Sursă: Reclamantul și răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune.
(235)
În ansamblu, ocuparea forței de muncă a crescut cu 52 % între 2009 și PA. Cu toate acestea, creșterea a avut loc până în 2011, când a atins nivelul său maxim, de 932 de echivalente normă întreagă (ENI), iar apoi a scăzut până la 857 ENI în cursul PA. Productivitatea a crescut ușor în 2010 și în 2011, în comparație cu 2009. Acest lucru se datorează, în parte, faptului că producția de produse similare este foarte automatizată și necesită un volum redus de personal. Cu toate acestea, în cursul PA, productivitatea a scăzut cu 24,4 % în comparație cu 2011. Acest lucru s-a datorat unei scăderi de aproximativ 30 % a producției, ceea ce a avut un impact negativ asupra gradului de utilizare a capacității de producție, în aceeași perioadă.
(236)
Prin urmare, rata ocupării forței de muncă a scăzut în cursul PA, ca răspuns la tendința înregistrată de producția de produs similar în cursul PA.
6.5. Amploarea marjei de subvenție și redresare în urma practicilor de subvenționare anterioare
(237)
Toate marjele de subvenționare sunt net superioare nivelului de minimis. Ținând cont de volumul și de prețurile importurilor provenind din țara în cauză, impactul marjelor actuale de subvenție asupra industriei Uniunii nu poate fi considerat ca fiind substanțial.
(238)
Întrucât aceasta este prima anchetă antisubvenție cu privire la produsul în cauză, redresarea în urma efectelor practicilor de subvenționare anterioare nu este o problemă în procesul de evaluare.
7. Indicatori microeconomici
(239)
Așa cum s-a arătat mai sus, indicatorii microeconomici sunt analizați pe baza unor răspunsuri la chestionare, furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Pentru majoritatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion, 2009 a fost anul în care și-au făcut investițiile inițiale și au început producția de produs similar. Deși majoritatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion erau deja activi în sectorul sticlei, toate societățile au trebuit să investească în echipamente specifice din sectorul sticlei solare, care este complet independent de producția de sticlă obișnuită, deoarece puritatea și conținutul de fier ale sticlei sunt foarte diferite, ca și calitatea globală. În plus, sticla trebuie să fie călită, ceea ce nu este cazul pentru sticla obișnuită. În cele din urmă, este adăugat și un strat de acoperire. Astfel, toți indicatorii analizați mai jos sunt influențați în mod semnificativ de această fază de demarare din 2009. Pentru a evidenția tendințele neafectate de impactul denaturant al fazei de demarare a societăților din eșantion, se prezintă și indicii din 2010.
7.1. Prețurile și factorii care influențează prețurile
(240)
Prețurile de vânzare medii practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți independenți pe piața Uniunii au evoluat după cum urmează în perioada examinată:
Tabelul 7
Prețurile medii de vânzare în Uniune
2009
2010
2011
PA
Prețul de vânzare unitar mediu pe piața Uniunii (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indice 2009
100
85
84
77
Indice 2010
117
100
98
90
Costul de producție unitar (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Indice 2009
100
64
64
71
Indice 2010
157
100
101
112
Sursă: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune.
(241)
Prețurile de vânzare unitare au scăzut în mod continuu pe parcursul perioadei examinate, însă scăderea a fost deosebit de pronunțată în perioada de anchetă, atunci când acestea au scăzut cu 7,9 % în comparație cu 2011, cu 9,5 % în comparație cu 2010 și cu 23 % în comparație cu 2009. Scăderea prețurilor de vânzare practicate de producătorii din Uniune a fost mai lentă decât tendința observată pentru prețurile de vânzare ale produselor importate din țara în cauză. De exemplu, scăderea prețurilor chineze a fost de 11 % între 2011 și 2012, în timp ce prețurile din Uniune au scăzut cu 8 % în cursul aceleiași perioade.
(242)
Așa cum s-a explicat în secțiunea D.4.2 de mai sus, în pofida marii diferențe dintre prețul de vânzare unitar mediu practicat de industria din Uniune și prețurile de import din China, subcotarea efectivă, bazată pe o comparație în funcție de tipul de produs, a fost mult mai redusă, și anume între 10,6 % și 26,7 %, în cursul perioadei de anchetă. Acest lucru se datorează faptului că nu toate tipurile de produse fabricate de industria din Uniune au fost și cele exportate de către producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion.
(243)
În urma notificării, guvernul chinez a susținut că Comisia nu a luat în considerare diferența dintre tipurile de produse exportate de producătorii-exportatori chinezi și cele vândute de producătorii din Uniune atunci când a evaluat media prețurilor chineze. S-a afirmat că menționarea faptului că exista o mare diferență între prețul mediu de vânzare practicat de industria Uniunii și cel practicat de producătorii-exportatori chinezi a dus la o prezentare distorsionată a faptelor, din cauza diferenței dintre prețurile de vânzare în Uniune și prețurile importurilor chineze.
(244)
Astfel cum s-a indicat mai sus, Comisia a făcut o comparație detaliată pe tipuri de produse cu scopul de a cuantifica subcotarea, care este - desigur - o parte din evaluarea prejudiciului. În plus, se arată în mod clar cauza diferențelor: faptul că nu toate tipurile de produse fabricate de industria din Uniune erau produse și de producătorii exportatori chinezi. În consecință, nu se poate afirma că prezentarea faptelor de către Comisie este înșelătoare sau distorsionată.
(245)
Costul de producție unitar a crescut cu peste 10 % între 2011 și perioada de anchetă și a rămas relativ stabil între 2010 și 2011. În general, costul de producție a urmat tendința prețului de vânzare între 2009 și 2011. Creșterea costului de producție unitar în 2012 a fost cauzată de scăderea volumului producției.
(246)
De asemenea, guvernul chinez a susținut că scăderea prețului de vânzare unitar mediu în timpul perioadei examinate a fost cauzată, printre altele, de creșterea eficienței procesului de producție. În plus, creșterea costului de producție unitar în 2012 nu a fost, probabil, cauzată de scăderea volumului producției, ci de creșterea capacității de producție.
(247)
Într-adevăr, creșterea eficienței în perioada 2009-2011 a redus costul de producție unitar și, prin urmare, a contribuit la scăderea prețului de vânzare unitar. Cu toate acestea, Comisia a stabilit că, în cursul PA, prețul de vânzare mediu a scăzut sub nivelul costului de producție unitar mediu, acoperind astfel numai 88 % din acesta. În același timp, sporirea capacității de producție a societăților incluse în eșantion nu ar fi putut fi cauza creșterea costului de producție unitar. Într-adevăr, capacitatea lor de producție a crescut cu numai 2,6 % între 2011 și 2012, în timp ce costul de producție unitar mediu a crescut cu 10,6 % în cursul aceleiași perioade. Prin urmare, aceste argumente au fost respinse.
7.2. Costurile cu forța de muncă
(248)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 8
Costul forței de muncă, pe angajat
2009
2010
2011
PA
Costuri medii, pe angajat (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indice 2009
100
98
107
112
Indice 2010
102
100
109
114
Sursă: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune.
(249)
Între 2009 și perioada de anchetă, costul mediu al forței de muncă, pe angajat, a crescut în mod constant, cu 12 %, în ansamblu. Cu toate acestea, a avut loc o creștere majoră, cu 4,8 %, între 2011 și PA. Creșterea totală a costurilor cu forța de muncă poate fi explicată, parțial, prin costurile suportate de către anumiți producători din Uniune și legate de întreruperile activității uzinelor între 2011 și PA, adică de necesitatea de a remunera angajații, în pofida faptului că aceștia de fapt nu au lucrat.
7.3. Stocuri
(250)
Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 9
Stocuri
2009
2010
2011
PA
Stocuri finale (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indice 2009
100
122
108
115
Indice 2010
82
100
88
95
Sursă: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune.
(251)
Stocurile au crescut cu 7,3 % între 2011 și perioada de anchetă și cu 15 % între 2009 și perioada de anchetă, în timp ce, între 2010 și 2011, acestea au scăzut cu 11,6 %.
(252)
După notificare, guvernul chinez a afirmat că tendințele legate de stocuri sunt irelevante, deoarece creșterea acestora, atât în termeni absoluți, cât și relativi, a fost foarte mică.
(253)
Având în vedere evoluția prețurilor, nu este rațional ca un producător să mențină stocuri mari, deoarece valoarea lor s-ar reduce rapid. Prin urmare, ar fi de așteptat ca producătorii din Uniune să mențină stocuri limitate pentru produsul similar. Prin urmare, creșterea stocurilor pentru produsul similar între 2011 și PA, deși destul de limitată, este un indiciu pertinent pentru a stabili dacă industria din Uniune a suferit un prejudiciu important. Volumul mare de stocuri în termeni absoluți în 2010 trebuie să fie plasat în contextul vânzărilor mult mai mari în anul respectiv decât în cursul PA.
7.4. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(254)
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 10
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor
2009
2010
2011
PA
Rentabilitatea
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indice 2009
100
241
240
129
Indice 2010
- 244
100
99
- 174
Fluxul de lichidități (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indice 2009
100
337
355
229
Indice 2010
-73
100
113
21
Investițiile (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indice 2009
100
40
17
23
Indice 2010
253
100
42
59
Randamentul investițiilor
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indice 2009
100
339
393
66
Indice 2010
-72
100
139
- 120
Sursă: Răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
(255)
Rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, exprimată ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări.
(256)
În 2009, cei mai mulți dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion au înregistrat pierderi care, așa cum s-a explicat în secțiunea D.7, au fost cauzate, în principal, de faptul că au început să producă produsul similar la acel moment. În 2010, profitul mediu era deja de 8,31 %. Ulterior, rentabilitatea a scăzut ușor în 2011, când importurile subvenționate au început să crească. În cele din urmă, industria din Uniune a suferit pierderi semnificative în cursul PA, înregistrând o scădere cu 276,6 % față de 2011.
(257)
Evoluția fluxurilor nete de numerar, care reprezintă un indicator al capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a-și autofinanța activitățile, a suferit o pronunțată scădere de 81 % între 2011 și perioada de anchetă. Aceasta era în creștere treptată începând din 2010 și a crescut pe tot parcursul perioadei examinate.
(258)
Randamentul investițiilor a fost exprimat ca profit, în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor.
(259)
Tabelul 10 arată că, după faza de început din 2009, când industria a făcut investiții majore în produsul similar, nivelul investițiilor a scăzut constant între 2009 și 2011, apoi a crescut în cursul PA. Cu toate acestea, investițiile au rămas la un nivel scăzut în perioada de anchetă, în comparație cu nivelurile din 2009. Investițiile realizate în perioada de anchetă au fost legate, în principal, de cercetare și dezvoltare, precum și de îmbunătățirea și întreținerea tehnologiilor și proceselor de producție, în scopul sporirii eficienței. În special, industria a investit în noi tipuri de produse, care nu au fost importate din RPC în decursul aceleiași perioade și care incorporează un mare efort de cercetare și inovare.
(260)
În schimb, randamentul investițiilor a scăzut cu 34 % între 2009 și 2012. Acestea au cunoscut, totuși, o creștere constantă înainte de PA, mai precis au crescut cu 293 % între 2009 și 2011, însă au scăzut cu 186 % în cursul PA, în comparație cu 2011. Scăderea din 2012 reprezintă o consecință logică a faptului că industria din Uniune a suferit o pierdere în cursul perioadei de anchetă.
(261)
În ceea ce privește capacitatea de a mobiliza capitaluri, s-a constatat că capacitatea industriei din Uniune de a genera numerar pentru produsul similar s-a deteriorat constant și, prin urmare, a deteriorat situația financiară a industriei din Uniune.
8. Concluzie privind prejudiciul
(262)
Analiza situației industriei din Uniune arată o tendință descendentă clară a majorității indicatorilor de prejudiciu. În contextul creșterii generale a consumului, producția totală a crescut în perioada examinată. Deși volumul de vânzări a crescut, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în perioada examinată, dat fiind că volumul consumului în perioada respectivă a crescut într-un ritm mai accelerat. Prețul de vânzare mediu a scăzut puternic în perioada examinată, producând astfel efecte negative asupra tuturor indicatori de performanță financiară precum rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.
(263)
În perioada examinată, volumul total al vânzărilor industriei din Uniune a crescut. Cu toate acestea, creșterea volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost însoțită de o scădere semnificativă a prețurilor de vânzare medii, precum și a cotei de piață a industriei din Uniune.
(264)
Având în vedere cele de mai sus, ancheta a confirmat, în special, faptul că în cursul perioadei de anchetă prețurile de vânzare ale industriei din Uniune s-au situat sub costurile de producție, având astfel un efect negativ asupra rentabilității industriei din Uniune, care a atins niveluri negative semnificative în cursul perioadei de anchetă.
(265)
Cu toate acestea, capacitatea de producție a înregistrat o evoluție pozitivă între 2009 și PA. În plus, deși investițiile au scăzut între 2009 și perioada de anchetă, ele au crescut între 2011 și perioada de anchetă. Acest lucru se datorează faptului că, așa cum s-a explicat în secțiunea D.7.4 de mai sus, societățile din eșantion au continuat să investească în produsul similar, între altele prin concentrarea pe tipuri de produse din nișe de piață în care nu exista încă import din țara în cauză pentru aceste produse specifice și pe tipuri de produse care implică un mare efort de cercetare și inovare. În același timp, este evident că industria Uniunii trebuie să poată produce și vinde volume mari din mai multe tipuri de produse de bază (care, în prezent, sunt în concurență cu importurile subvenționate din RPC), pentru a dilua costurile fixe și a realiza economii de scară.
(266)
După notificare, guvernul chinez a susținut că există o incoerență în evaluarea Comisiei, întrucât aceasta a declarat că investițiile au fost făcute, în principal, în cercetare și dezvoltare, afirmând, în același timp, că capacitatea a crescut în PA ca urmare a anticipării creșterii cererii. Aceste declarații nu sunt incompatibile, ci complementare: investițiile în noi tipuri de produse în cursul aceleiași perioade duc, inevitabil, la creșterea capacității. În plus, chiar dacă aceste investiții măresc, într-adevăr, costurile pentru industria din Uniune, ele constituie un indicator important al faptului că industria face tot ce îi stă în putință pentru a rămâne competitivă.
(267)
Prin urmare, se poate conchide că industria din Uniune nu numai că a suferit un prejudiciu important în cursul PA, dar și că a căutat în mod activ căi de a-și reduce expunerea la riscul reprezentat de importurile subvenționate ale produsului în cauză, prin dezvoltarea unor produse inovatoare care nu sunt încă importate din țara respectivă.
(268)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se conchide că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(269)
În conformitate cu articolul 8 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a verificat în ce măsură importurile subvenționate din țara în cauză au provocat prejudicii industriei din Uniune într-o măsură care poate fi considerată importantă. Factorii cunoscuți - alții decât importurile subvenționate - care ar fi putut cauza, în același timp, un prejudiciu industriei din Uniune, au fost, de asemenea, examinați în scopul de a garanta că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor subvenționate.
1. Efectul importurilor subvenționate
(270)
Ancheta a demonstrat că importurile subvenționate au crescut pe parcursul perioadei examinate, sporindu-și volumul cu 596 % și cota de piață cu 366 %. Prin urmare, se confirmă faptul că atât volumul, cât și cota de piață a importurilor de produs în cauză au crescut considerabil în cursul perioadei examinate. Există o coincidență clară, în timp, între creșterea importurilor subvenționate și pierderea cotei de piață de către industria din Uniune. Cu alte cuvinte, importurile au crescut cu mult mai repede decât piața Uniunii, iar producătorii din Uniune au pierdut din cota de piață în favoarea importurilor subvenționate din China. De asemenea, ancheta a stabilit că, așa cum se menționează în secțiunea D.4.2 de mai sus, importurile subvenționate au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune în cursul PA.
(271)
Ancheta a arătat că prețurile importurilor subvenționate au scăzut cu 27,2 % în cursul perioadei examinate și au condus la diferențe și mai mari între prețurile practicate de producătorii din Uniune și cele practicate de producătorii chinezi. În fața acestei presiuni semnificative asupra prețurilor, industria din Uniune a depus un efort considerabil pentru a-și reduce costurile de producție. În pofida acestor eforturi, nivelul excepțional de scăzut al prețurilor importurilor originare din China a forțat industria din Uniune să-și reducă și mai mult prețurile, până la niveluri nerentabile. După faza de demarare din 2009, producătorii din Uniune au atins niveluri de profit stabile în 2010 și 2011. Cu toate acestea, în cursul PA, producătorii din Uniune au înregistrat pierderi semnificative.
(272)
După notificarea datelor, mai multe părți interesate au contestat concluziile Comisiei conform cărora există o legătură de cauzalitate între prejudiciul important suferit de industria din Uniune și importurile subvenționate din RPC. Acestea au afirmat că nu există o coincidență în timp între prejudiciu și creșterea importurilor din țara în cauză. Acest lucru se datorează faptului că, între 2009 și 2011, importurile din China au crescut în mod semnificativ. În plus, prețul mediu al importurilor chineze era în 2011 de 4,96 EUR/m2, o sumă apropiată de cea din 2012 (4,38 EUR/m2).
(273)
Aceleași părți au susținut că concluzia potrivit căreia prejudiciul suferit de industria din Uniune ar trebui să fie atribuit importurilor din China în 2012 contrazice constatările sale potrivit cărora importurile din China se pare că nu au avut niciun impact negativ în anul anterior, deși prețul mediu de import a fost foarte apropiat.
(274)
De asemenea, părțile au susținut că coincidența în timp dintre prejudiciul important suferit și importurile chinezești subvenționate nu poate fi evaluată pe baza întregii perioade examinate, din 2009 și până la sfârșitul PA, fără a lua în considerare tendințele observate în cursul acestei perioade.
(275)
Între începutul și sfârșitul PA, importurile au crescut cu 596 % și cota lor de piață a înregistrat o creștere de 321 %. Prețurile de import au scăzut cu 27,2 % în perioada examinată.
(276)
Este adevărat că marja de profit a industriei din Uniune din 2011 a fost doar ușor mai mică decât cea din 2010, în pofida creșterii accentuate a importurilor din RPC în 2011. Cu toate acestea, în 2011, consumul de sticlă solară din Uniune a crescut semnificativ, și anume cu 20,4 %, între 2010 și 2011, în timp ce importurile din RPC au crescut cu 150 % în aceeași perioadă. În cursul PA, deși consumul a scăzut, într-adevăr, cu puțin peste 19 %, volumul importurilor chineze a continuat să crească cu peste 35 %. Acest lucru indică în mod clar coincidența în timp dintre prejudiciul important suferit de industria din Uniune în cursul PA și creșterea puternică a importurilor subvenționate din RPC. De asemenea, în mod logic, este nevoie de timp pentru ca unele dintre efectele negative ale creșterii importurilor subvenționate să fie resimțite de producătorii din Uniune (de exemplu, pierderea unor clienți, înregistrarea pierderilor, reducerea randamentului investițiilor și a fluxului de lichidități etc.). Prin urmare, argumentul este respins.
(277)
Comisia a analizat, de asemenea, tendințele care au intervenit în cursul perioadei examinate. Faptul că, într-adevăr, în 2011, industria din Uniune era încă profitabilă, chiar dacă importurile din China crescuseră deja în acel an, nu afectează concluzia conform căreia, în PA, a fost o coincidență în timp între prejudiciul suferit de industria din Uniune și creșterea continuă a importurilor chineze subvenționate.
(278)
Deși consumul a scăzut cu puțin mai mult de 19 % în PA, din perspectiva producătorilor-exportatori chinezi lucrurile se prezintă astfel:
(a)
ei și-au sporit cota de piață cu 12,4 % în comparație cu 2011, în timp ce cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 12,3 %;
(b)
volumul importurilor din China a crescut cu peste 35 %, în timp ce vânzările industriei din Uniune au scăzut cu 32 %; și
(c)
ei și-au redus și mai mult prețurile deja foarte mici la export, cu mai mult de 10 %, subcotând prețurile industriei din Uniune cu până la 26,7 % și contribuind, astfel, la pierderile suferite de industria din Uniune în cursul PA.
(279)
Pe baza analizei de mai sus, Comisia conchide că prezența importurilor subvenționate și creșterea considerabilă a cotei lor de piață la prețuri constant inferioare celor practicate de industria din Uniune au avut un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
2. Efectele altor factori
2.1. Importurile din țări terțe
(280)
Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 11
Importuri din țări terțe (1 000 m2)
Țări terțe
2009
2010
2011
PA
Volum (m2)
700
886
1 287
1 023
Indice
100
127
184
146
Cota de piață
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indice
100
74
90
88
Preț mediu în EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indice
100
96
91
80
Sursă: Glass for Europe și reclamantul.
(281)
Volumul importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate a crescut cu 46 %, corespunzător creșterii consumului din Uniune. Cota lor de piață a scăzut ușor în PA în comparație cu 2011 (3,7 %), dar, în general, aceasta a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Turcia este al doilea cel mai mare exportator după RPC, urmată de India.
(282)
Informațiile disponibile privind importurile din toate țările terțe arată că prețul mediu de import a fost mai mare decât prețul mediu al importurilor din China. Acest lucru este valabil și pentru prețul unitar al anumitor tipuri de produs. Pe de altă parte, prețul mediu la importurile din țările terțe a fost asemănător cu prețul mediu al industriei din Uniune sau mai mare decât acesta.
(283)
Având în vedere nivelul scăzut al importurilor, ca volum total și cote de piață din țările terțe, precum și nivelul prețurilor acestora, Comisia conchide că importurile din țări terțe nu au fost în măsură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.2. Rezultatele la export ale industriei din Uniune
(284)
Volumul exporturilor realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion a evoluat după cum urmează în perioada examinată:
Tabelul 12
Rezultatele la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
2009
2010
2011
PA
Valoarea vânzărilor la export (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indice
100
103
142
36
Volumul vânzărilor la export (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indice
100
117
185
52
Preț mediu (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indice
100
87
77
70
Sursă: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune.
(285)
Vânzările la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut între 2009 și 2011, dar au scăzut brusc în cursul PA, cu 74 % în valoare și cu 71,9 % în volum. Pe baza răspunsurilor primite de la exportatorii chinezi incluși în eșantion, acest lucru se datorează, cel mai probabil, prețurilor foarte scăzute ale exporturilor din China către destinațiile importante ale exporturilor industriei Uniunii (și anume SUA, Canada).
(286)
Vânzările la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion reprezentau 20 % din totalul vânzărilor lor în termeni de volum în 2009 (în faza de demarare), 11 % în 2010 și doar 14 % în anul de vârf 2011. În anul 2012 s-a înregistrat o scădere suplimentară, până la 5 %.
(287)
Fiind una dintre cele mai mari din lume, piața Uniunii este principala piață pentru industria din Uniune, și nu piețele țărilor terțe. De asemenea, faptul că sticla solară este relativ grea și fragilă induce costuri suplimentare pentru transportul pe anumite distanțe (din cauza riscului de spargere și de coroziune). Ancheta a confirmat, de asemenea, că rezultatele modeste ale exporturilor se datorează, în principal, concurenței exporturilor chineze la preț scăzut și pe piețele țărilor terțe. Ca atare, Comisia nu poate conchide că rezultatele slabe la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion întrerup legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(288)
După notificare, mai multe părți au contestat constatările Comisiei conform cărora scăderea vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul PA s-a datorat, cel mai probabil, prețurilor foarte scăzute ale exporturilor din China către destinațiile importante ale exporturilor industriei Uniunii (și anume SUA, Canada). Ele considerau că această concluzie este nejustificată, deoarece exporturile din China au fost prezente și în 2011 și, prin urmare, nu există niciun motiv pentru care impactul ar fi trebuit să se facă simțit numai în 2012. De asemenea, aceste părți au considerat că adevăratul motiv al vânzărilor scăzute la export a fost faptul că industria din Uniune nu era competitivă și, atunci când prețurile de pe piața mondială au scăzut, industria din Uniune nu a putut să rămână competitivă. Prin urmare, părțile au susținut că scăderea vânzărilor la export ale industriei din Uniune pe parcursul PA a contribuit la prejudiciul suferit.
(289)
Comisia respinge aceste afirmații din următoarele motive. Piața Uniunii este încă principala piață pentru industria din Uniune, și nu piețele țărilor terțe. De asemenea, costurile suplimentare suportate în cazul transportului pe o anumită distanță (din cauza spargerii și coroziunii) pot fi compensate numai în cazul în care nivelul prețurilor din țările terțe este suficient de ridicat. Această condiție nu pare a fi îndeplinită. Într-adevăr, pe baza informațiilor aflate la dispoziția Comisiei, din răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion, prețurile exporturilor chineze către principalele destinații de export ale industriei din Uniune au fost, într-adevăr, foarte scăzute și au scăzut în continuare în cursul PA în comparație cu 2011. Acest lucru arată că rezultatele slabe la export ale industriei din Uniune se datorează, în principal, exporturilor chineze la preț din ce în ce mai scăzut pe piețele țărilor terțe, astfel cum s-a confirmat și în timpul anchetei.
(290)
Aceleași părți au susținut, de asemenea, că ancheta a vizat piața Uniunii și nu a evaluat niciun caz de presupusă stabilire neloială a prețurilor pe piețele țărilor terțe.
(291)
În plus, constatările instituțiilor UE, chiar presupunând că sunt corecte, impută importurilor subvenționate intrate în Uniune prejudiciul cauzat de alți factori. Prin urmare, presupusele exporturi chineze la prețuri reduse sau subvenționate către țări terțe nu au fost importuri subvenționate intrate în UE și, ca atare, se califică pentru a fi considerate ca un alt factor ale cărui efecte prejudiciabile nu ar putea fi atribuite importurilor subvenționate.
(292)
Comisia respinge această afirmație. Aceasta nu a verificat dacă prețurile importurilor din RPC către țări terțe fac obiectul unui dumping și/sau al unor subvenții. Ea doar a stabilit, pe baza prețurilor de export către țări terțe care au fost precizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion, că aceste prețuri au scăzut în mod constant în ultimii ani.
(293)
În aceeași ordine de idei, Comisia a analizat scăderea prețurilor importurilor din RPC către țările terțe ca pe un factor separat și nu l-a atribuit importurilor subvenționate intrate în Uniune. Într-adevăr, acest fapt a fost folosit doar ca o posibilă explicație pentru reducerea exporturilor industriei din Uniune către principalele sale destinații din țările terțe, în contextul în care aceste piețe nu sunt și nu au fost niciodată piețe principale pentru industria din Uniune. Chiar și în anii săi de vârf, 2010 și 2011, mai mult de 85 % din vânzările industriei din Uniune au fost vândute pe piața Uniunii.
(294)
Ca atare, Comisia conchide că rezultatele slabe la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion nu pot întrerupe legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.3. Evoluția consumului și a capacităților
(295)
După cum s-a menționat în secțiunea D.3 mai sus, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 65 % între 2009 și PA. Acesta a atins un nivel record în 2011, când a crescut cu 105 % în comparație cu 2009. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut beneficia pe deplin de această creștere a consumului. Vânzările sale totale au crescut semnificativ până în 2011, dar într-un ritm mai lent decât piața. Ulterior, acestea au scăzut, în termeni generali, în cursul PA. Cota sa de piață a scăzut în mod constant în perioada examinată, atingând o scădere de 25,7 % pe durata PA în comparație cu 2009 (- 15,8 % în comparație cu 2011). În schimb, atât cota de piață a vânzărilor chineze, cât și volumul acestora au crescut în mod semnificativ, chiar și atunci când consumul a scăzut între 2011 și PA, ceea ce a dus la o creștere de 68,4 % între 2011 și PA și la o creștere totală de 321 % pe parcursul întregii perioade. Creșterea importurilor chineze a fost de 596 % în cursul perioadei examinate.
(296)
Întrucât consumul la nivelul Uniunii a crescut în perioada examinată, evoluția sa este de natură să întărească legătura de cauzalitate dintre creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune, nefiind o cauză a prejudiciului suferit de industria din Uniune. În plus, chiar și în PA, când consumul a scăzut, importurile subvenționate din China au putut să determine, în continuare, o creștere a cotei lor de piață, în detrimentul industriei din Uniune.
(297)
După notificare, mai multe părți au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de scăderea consumului Uniunii. Părțile respective afirmă că acesta este singurul factor care a părut să scadă pentru prima dată în 2012 și de care poate fi legat prejudiciul, în timp ce importurile chinezești începuseră deja în 2011 să fie practicate la prețuri comparabile celor din 2012.
(298)
Într-adevăr, în 2012, consumul a scăzut în comparație cu anii anteriori. Cu toate acestea, analiza Comisiei acoperă intervalul dintre începutul perioadei în 2009 și sfârșitul PA, iar în această perioadă consumul la nivelul Uniunii a crescut, în mod global, cu 65 %. În cursul perioadei examinate, cota de piață a industriei din Uniune s-a diminuat în mod constant și în mod considerabil, și anume cu 25,7 %, în ansamblu, în timp ce cota de piață a importurilor din China a crescut cu 321 %. Creșterea importurilor din China a fost de 596 % în cursul perioadei examinate.
(299)
În plus, consumul la nivelul Uniunii a rămas în PA la un nivel comparabil cu cel din 2010, în timp ce, după cum rezultă din tabelul 10 de mai sus, 2010 a fost anul în care industria din Uniune a obținut un profit rezonabil. Prin urmare, scăderea consumului în Uniune în timpul PA nu poate, în sine, să fi condus la pierderile suferite de industria din Uniune în cursul PA. În plus, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 26,6 % între 2010 și 2012, în timp ce cota de piață a importurilor chineze a crescut cu 318 % în cursul aceleiași perioade. În cele din urmă, în cazul în care scăderea consumului în cursul PA ar fi cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune, scăderea ar fi afectat, de asemenea, importurile din China. Este evident, însă, că nu a fost cazul. Dimpotrivă, în cursul PA, importurile chineze au crescut considerabil, atât ca volum, cât și în termeni de cotă de piață.
(300)
Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia respinge acest argument. Prin urmare, Comisia conchide că scăderea consumului în cursul PA nu a putut întrerupe legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(301)
În ceea ce privește capacitatea de producție a industriei din Uniune, astfel cum se arată în tabelul 4 de mai sus, creșterea sa a urmat, în mod clar, aceeași tendință ca și creșterea consumului din Uniune, până la sfârșitul anului 2011. Ancheta a arătat că principala explicație pentru această creștere a capacității de producție între 2011 și PA cu 12,5 % a fost intrarea unei societăți pe piața sticlei solare. Capacitatea de producție a tuturor celorlalte societăți de pe piață a scăzut ușor în aceeași perioadă. În consecință, tendința generală de dezvoltare a capacității din Uniune a urmat aceeași tendință ca și consumul Uniunii. Comisia consideră, prin urmare, că înalta capacitate de producție a industriei Uniunii, care era deja ridicată la începutul perioadei examinate și care a rămas ridicată în cursul PA, nu a putut întrerupe legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(302)
După notificare, mai multe părți au susținut că Comisia nu a ținut seama de presupusa supracapacitate ca fiind o cauză importantă a prejudiciului. Acestea afirmă că, în cursul perioadei examinate, creșterea capacității nu a fost justificată de creșterea consumului, dat fiind că industria din Uniune s-a confruntat în mod constant cu o diferență enormă între capacitatea de producție și consum, care nu este, în opinia părților respective, viabilă din punct de vedere economic. În continuare, părțile au afirmat că faptul că a existat un operator intrat pe piață între 2011 și sfârșitul PA, a contribuit la prejudiciul suferit, deoarece a sporit concurența pe piața internă.
(303)
Părțile au susținut, de asemenea, că scăderea consumului Uniunii și creșterea capacității de producție, combinate cu scăderea vânzărilor la export, au dus la o rată scăzută de utilizare a capacității. Această rată scăzută de utilizare a cauzat costuri fixe ridicate, care, în opinia lor, au afectat grav industria sticlei solare din Uniune.
(304)
Comisia observă că, în Uniune, capacitatea întregii industrii a fost în mod constant mai mare decât consumul total din Uniune în cursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, acest lucru nu a împiedicat societățile din industria Uniunii incluse în eșantion să realizeze profituri pe parcursul celor doi ani care au precedat PA, în timp ce în PA au înregistrat pierderi semnificative, de 14,5 %.
(305)
În plus, capacitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a crescut cu numai 4 % între 2010 și 2011 și cu 2,6 % între 2011 și PA, ceea ce a dus la o modestă creștere totală de 6,7 % între 2010 și PA.
(306)
În consecință, diferența dintre consum și capacitate a existat în toată perioada examinată și, chiar dacă a fost ușor mai ridicată în PA, nu poate explica pierderile imense suferite de societățile incluse în eșantion în cursul PA. În consecință, Comisia respinge afirmația conform căreia capacitatea industriei din Uniune nu este viabilă din punct de vedere economic.
(307)
În ceea ce privește argumentul conform căruia noul operator intrat în 2012 a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune, Comisia observă că acest nou intrat pe piață, chiar dacă a intrat cu o capacitate ridicată, a avut volume foarte limitate de producție și de vânzări, cifrate la aproximativ 2 % din totalul vânzărilor UE în cursul PA. În consecință, intrarea sa pe piață sa nu a avut, practic, un impact asupra performanței întregii industrii din Uniune, cu excepția faptului că a creat un efect inflaționist semnificativ din perspectiva capacității și a datelor privind utilizarea capacității. În realitate, dacă nu se ia în calcul capacitatea acestei societăți, capacitatea tuturor celorlalți producători din Uniune a scăzut între 2011 și 2012.
(308)
Ancheta nu a confirmat nici că sectorul sticlei solare este grav afectată de costurile fixe. De fapt, costurile fixe medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost în intervalul de 25 %-35 % din costurile totale de producție, în cursul PA. În anii 2010 și 2011, ponderea costurilor fixe a fost ușor mai scăzută, dar încă se situează în același interval. Acest lucru arată că capacitatea mare în cursul PA a avut, desigur, un impact asupra costurilor de producție, dar impactul nu a fost semnificativ și nu poate explica pierderile considerabile suferite în PA, mai ales prin comparație cu profiturile realizate în anii anteriori. În plus, rata de utilizare a capacității de producție a producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut comparativ cu anii anteriori, dar a rămas, totuși, la un nivel de 65 % în cursul PA.
(309)
În cele din urmă, în analiza sa, Comisia a luat în considerare și faptul că capacitatea instalată poate fi adaptată la producția altor tipuri de sticlă, care nu se încadrează în domeniul de aplicare al prezentei anchete. În consecință, inclusiv din cauza acestui element, Comisia nu este de acord cu afirmația părții interesate conform căreia capacitatea instalată mare nu este viabilă din punct de vedere economic.
(310)
Având în vedere cele de mai sus, Comisia respinge argumentele prezentate de părți și reiterează faptul că evoluția consumului, a capacității și a gradului de utilizare a capacității de producție pe parcursul perioadei examinate, analizate atât separat, cât și cumulativ, nu este de natură să întrerupă legătura de cauzalitate dintre prejudiciul important suferit de industria din Uniune și importurile subvenționate.
2.4. Tendințe privitoare la modulele fotovoltaice
(311)
Potrivit informațiilor deținute de Comisie (20), în jur de 80-85 % din vânzările de sticlă solară se realizează către producătorii de module solare (module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și module fotovoltaice cu strat subțire) și în jur de 15-20 % din vânzări se realizează către producătorii de colectoare termice solare plate folosite pentru producerea de apă caldă. Prin urmare, tendințele observate cu privire la modulele solare au un impact important asupra consumului de sticlă solară.
(312)
După notificare, două părți interesate au afirmat că, pe lângă evoluția consumului de produs în cauză, prejudiciul suferit de industria Uniunii a fost cauzat, de asemenea, de scăderea consumului de module solare și de pierderile suferite de acest sector la sfârșitul lui 2011 și în 2012. Părțile afirmă că impactul dificultăților financiare ale producătorilor de panouri solare pe piața sticlei solare a început să se facă simțit la sfârșitul lui 2011/2012, dat fiind decalajul de timp necesar dintre cele două evenimente.
(313)
Consumul de module solare a crescut constant pe parcursul aceleiași perioade, respectiv 2009-2012, și chiar dacă a existat o scădere în 2012, consumul a rămas cu 221 % mai mare decât în 2009 și cu 44 % mai mare decât în 2010 (21). În plus, s-a stabilit că, în timp ce cererea de module din Uniune a fost inițial generată de scheme de sprijin financiar, în principal de tarifele fixe (feed-in-tariffs - FITs), nu s-a putut conchide că reducerea sprijinului prin tarifele fixe (la sfârșitul anului 2011, începutul lui 2012) a rupt legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciu (22). Aceasta s-a datorat faptului că cererea de module solare a rămas la un nivel relativ ridicat în aceeași perioadă 2009-2012.
(314)
În consecință, consumul de module solare și, în consecință, cererea de sticlă solară, au rămas la niveluri ridicate în cursul perioadei examinate. Ușoara scădere a consumului în 2012, nu poate fi considerată în sine un factor care să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile subvenționate din RPC și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(315)
În mod similar, deoarece cererea de module solare a rămas relativ ridicată în cursul perioadei 2009-2012, iar cererea de sticlă solară a crescut cu 65 % în aceeași perioadă, impactul asupra consumului de sticlă solară al deteriorării situației financiare a producătorilor de module solare la sfârșitul lui 2011/începutul lui 2012 nu poate fi considerat, în sine, un factor care să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate de sticlă solară din RPC și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(316)
În lumina celor de mai sus, Comisia confirmă că evoluția consumului de module solare nu poate fi considerată, în sine, drept un factor care să întrerupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile subvenționate din RPC și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
3. Concluzie
(317)
Ancheta a stabilit o legătură de cauzalitate între prejudiciul important suferit de industria din Uniune și importurile subvenționate din RPC. Comisia a analizat alte posibile cauze ale prejudiciului, cum ar fi importurile din alte țări terțe, rezultatele la export ale industriei din Uniune, schimbarea modelelor de consum și a capacității de producție sau situația pe piață a anumitor utilizatori ai produsului în cauză. Niciuna dintre acestea, analizate atât individual, cât și cumulativ, nu s-a dovedit a fi de natură să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate din RPC și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(318)
Având în vedere analiza de mai sus, care a demarcat și a separat în mod corespunzător efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor subvenționate, s-a conchis cu titlu provizoriu că importurile subvenționate din RPC au produs un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 8 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(319)
După PA, mai mulți producători de sticlă solară din Uniune au anunțat public încetarea operațiunilor de producție, ceea ce a modificat, în mod inevitabil, o parte însemnată a capacității de operare, transformând-o în capacitate neutilizată. Acest aspect consolidează suplimentar legătura de cauzalitate stabilită mai sus și demonstrează efectul devastator pe care importurile subvenționate l-au avut asupra industriei din Uniune.
F. INTERESUL UNIUNII
(320)
În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă, în pofida concluziilor privind subvenționarea prejudiciabilă, nu era în mod clar în interesul Uniunii să adopte măsuri în cazul de față. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor, furnizorilor de materii prime și ale utilizatorilor produsului în cauză.
1. Interesul industriei din Uniune
(321)
În industria din Uniune, în PA, erau aproximativ 860 de persoane angajate direct în producția și vânzarea produsului similar. Ancheta a stabilit că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile subvenționate din țara respectivă în perioada de anchetă. Unii producători din Uniune au fost deja nevoiți să își închidă instalațiile de producție, în timp ce alții s-au confruntat cu problema insolvenței (23). În absența unor măsuri, este foarte probabilă deteriorarea în continuare a situației economice a industriei din Uniune.
(322)
Este de așteptat ca instituirea unor taxe antisubvenție să elimine efectele de denaturare a schimburilor comerciale, produse de o subvenție prejudiciabilă și să restabilească concurența efectivă pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile produsului similar, pentru a reflecta costurile de producție și, deci, să-și îmbunătățească rentabilitatea. Este de așteptat, de asemenea, ca instituirea măsurilor să permită industriei din Uniune să-și recâștige, cel puțin în parte, cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu un impact pozitiv asupra situației sale financiare generale.
(323)
În plus, industria din Uniune ar trebui să fie capabilă să aibă un acces mai bun la capital și să investească, în continuare, în cercetare și inovare pe piața sticlei de energie solară.
(324)
În cele din urmă, este probabil ca producătorii din Uniune care au fost nevoiți să-și înceteze producția, ca urmare a presiunii importurilor subvenționate din China, să-și poată relua activitatea. În ansamblu, conform acestui scenariu, ar fi garantate nu numai locurile de muncă existente, dar ar exista, de asemenea, perspectiva rezonabilă a unei extinderi a producției și a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă.
(325)
Dacă nu se instituie măsuri, sunt posibile alte scăderi ale cotei de piață, cu continuarea deteriorării rentabilității industriei din Uniune. Acest lucru ar da naștere unei situații imposibil de susținut pe termen scurt și mediu. În consecință, în plus față de numărul mare de producători din Uniune care au fost deja forțați să iasă de pe piață, alți producători ar putea fi amenințați de insolvență, ceea ce ar putea duce, pe termen scurt și mediu, la dispariția industriei din Uniune, cu un impact important asupra locurilor de muncă existente.
(326)
Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că instituirea de taxe antisubvenție ar fi în interesul industriei din Uniune.
2. Interesul importatorilor și al comercianților neafiliați
(327)
Cei doi importatori cooperanți au avut ca principală activitate comercializarea produsului în cauză. Ambii importatori și-au diversificat sursele de produs, și anume nu s-au aprovizionat numai din RPC, ci și din Uniunea Europeană și din țări terțe.
(328)
Un argument invocat a fost că instituirea de măsuri pentru produsul în cauză va afecta negativ activitatea importatorilor. În primul rând, instituirea de taxe nu ar trebui să conducă la eliminarea tuturor importurilor din RPC. În al doilea rând, deși este de așteptat ca instituirea de măsuri să aibă un efect negativ asupra situației financiare a importatorilor care importă numai sau în principal din RPC, este de așteptat ca, având în vedere posibilitatea de a importa din țări terțe, importatorii să fie flexibili și să-și schimbe sursele de aprovizionare, dacă consideră necesar.
(329)
Prin urmare, s-a conchis că instituirea de măsuri la nivelul propus ar putea avea un anumit impact negativ asupra situației importatorilor independenți ai produsului în cauză, dar că impactul este atenuat de faptul că importatorii și comercianții pot folosi alte surse de aprovizionare, atât din țări terțe, cât și din industria din Uniune, aceasta din urmă având capacitatea de a-și crește producția, și nedepășind, în niciun caz, impactul pozitiv asupra altor părți.
3. Interesul furnizorilor de materii prime
(330)
Niciun furnizor de materii prime nu a participat la anchetă. În lipsa informațiilor provenind de la acești furnizori, nu a existat nicio dovadă care să ateste că instituirea de măsuri ar fi împotriva interesului acestui grup.
4. Interesul utilizatorilor
(331)
Toți utilizatorii care au oferit răspunsuri sunt producători de module solare și/sau de colectoare termice. Trei utilizatori sunt în favoarea instituirii de taxe antisubvenție, argumentând că sectorul industrial din Uniune produce sticlă solară de mai bună calitate, care nu poate fi întotdeauna furnizată de societăți chineze. În schimb, alți trei utilizatori s-au opus instituirii de măsuri compensatorii. Acești utilizatori se așteaptă ca instituirea unor taxe antisubvenție să aibă un impact negativ asupra activității lor și ca ei să nu fie în măsură să transfere creșterea prețurilor asupra consumatorilor finali, având în vedere situația dificilă a industriei modulelor solare.
(332)
Potrivit informațiilor prezentate de către utilizatori, sticla solară reprezintă doar aproximativ 6-8 % din costurile totale ale modulelor solare. Astfel, sticla solară reprezintă doar o parte limitată a costurilor și a valorii finale a modulelor fotovoltaice. În plus, se poate estima că, în cazul în care vor fi instituite taxe antisubvenție asupra sticlei solare importate din RPC, impactul asupra costurilor totale ale modulelor solare va fi sub 1 %. Acest lucru se datorează, în principal, faptului că utilizatorii care au cooperat la anchetă cumpără cantități semnificative de energie solară sticlă de la producători din Uniune.
(333)
În consecință, deși o eventuală instituire a unor taxe antisubvenție ar determina, cel mai probabil, o creștere ușoară a prețurilor factorilor de producție pentru module solare în comparație cu scenariul contrafactual fără taxe, se preconizează că aceasta nu ar avea un impact negativ semnificativ asupra costurilor și asupra prețurilor finale practicate de industria producătoare de module solare din Uniune.
(334)
În plus, unii dintre utilizatori au, deja, alte surse de aprovizionare, cum ar fi Turcia și India, care nu ar fi influențate negativ de instituirea de taxe antisubvenție. Alți utilizatori pot trece la alte surse de aprovizionare, fie din țări terțe, fie din industria din Uniune.
(335)
Având în vedere cele de mai sus, Comisia respinge argumentele aduse de unii utilizatori împotriva instituirii măsurilor.
5. Aspectele privind concurența
(336)
Un importator a susținut că, întrucât unii producători din Uniune au făcut parte dintr-un cartel mondial al sticlei plane (sticla solară face și ea parte din această categorie) și au fost amendați de Comisia Europeană în 2007, aceștia utilizează instrumentul antisubvenție ca mod de recuperare a pierderilor suferite din cauza amenzilor pentru asociere în cartel și din pierderea cotei de piață în Uniune. În plus, în cazul în care accesul la piața Uniunii ar fi limitat prin intermediul unor taxe antisubvenție, vor exista stimulente mai puternice pentru producătorii din Uniune pentru a intra într-un cartel sau pentru a adopta un alt comportament anticoncurențial în legătură cu produsele pentru care există posibilități reduse de creștere a volumului de vânzări în Uniune, cum ar fi produsele de mobilier pentru amenajări interioare.
(337)
Aceste argumente trebuie respinse. În primul rând, Comisia observă că cartelul a încetat să funcționeze în 2007. Prin urmare, efectele cartelului în trecut nu au avut niciun impact asupra industriei în perioada examinată. În al doilea rând, dintr-o înțelegere de tip cartel nu a făcut parte niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion și niciunul dintre producătorii actuali ai Uniunii cu cele mai ridicate volume de vânzări. În al treilea rând, nu se preconizează ca posibila instituire a unor taxe antisubvenție să aibă un impact asupra comportamentului concurențial al industriei din Uniune, deoarece, pe de o parte, aceasta nu va schimba structura pieței Uniunii și, pe de altă parte, societățile au obligația generală de a respecta normele naționale și din Uniune aplicabile în materie de concurență, indiferent dacă se instituie sau nu taxe.
(338)
De asemenea, un importator a susținut că instituirea unor taxe ar avea un impact negativ asupra pieței Uniunii de straturi antireflectorizante pentru sticla solară. Această piață, identificată de către importator drept o piață conexă, este dominată, conform afirmațiilor acestuia din urmă, de producătorii din Uniune, iar instituirea de măsuri ar consolida poziția acestora în detrimentul furnizorilor concurenți de straturi antireflectorizante. În plus, acesta a susținut că importatorii se confruntă cu dificultăți în obținerea de comenzi de la producătorii din Uniune sau în primirea unor astfel de comenzi într-o perioadă rezonabilă de timp și la prețuri rezonabile.
(339)
În primul rând, piața straturilor antireflectorizante este parte a anchetei și nu reprezintă o piață conexă. Într-adevăr, ancheta a arătat că producătorii din Uniune au rămas competitivi pe această piață de nișă, în pofida prețurilor relativ mai mari pe care le practică, deoarece piața consideră că propriile produse, odată acoperite cu straturi antireflectorizante, au un avantaj calitativ. Cu toate acestea, nu există dovezi care să ateste că industria din Uniune nu ar fi în măsură să satisfacă o posibilă creștere a cererii de sticlă solară acoperită cu straturi antireflectorizante. În consecință, acest argument ar trebui respins.
(340)
În ceea ce privește afirmațiile că producătorii din Uniune au refuzat să onoreze sau să livreze comenzi la timp și la prețuri rezonabile, depinde în întregime de fiecare producător să-și aleagă strategia comercială, câtă vreme nu beneficiază de o poziție dominantă, unică sau comună, pe piața relevantă. Concurența de pe piața Uniunii este suficient de mare, ceea ce permite schimbarea și/sau diversificarea furnizorilor. Prin urmare, și acest argument ar trebui să fie respins.
6. Concluzie privind interesul Uniunii
(341)
Având în vedere cele de mai sus, s-a ajuns la concluzia că, pe baza unei aprecieri a tuturor diverselor interese luate în ansamblu, interesul Uniunii necesită instituirea unor măsuri definitive asupra importurilor de sticlă solară provenind din RPC.
G. MĂSURI COMPENSATORII
(342)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui să se instituie măsuri compensatorii definitive pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile subvenționate.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(343)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de subvenție constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, fără a depăși marjele de subvenționare constatate.
(344)
În vederea calculării valorii taxei necesare pentru a elimina efectele subvențiilor prejudiciabile, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitare care ar putea fi obținut, în mod rezonabil, din vânzarea produsului similar în Uniune, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor subvenționate.
(345)
Se consideră că o marjă de profit de 8,3 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în absența subvenției prejudiciabile. Această marjă de profit se bazează pe profitul mediu realizat de producătorii din Uniune incluși în eșantion în 2010, atunci când importurile produsului în cauză erau încă reduse și, prin urmare, nu ar fi putut denatura condițiile normale de concurență.
(346)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 8,3 % menționată mai sus la costul de producție din cursul PA al producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(347)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC incluși în eșantion, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețului și ajustat în mod corespunzător pentru a ține seama de costurile de import și de taxele vamale, cu prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut pe piața Uniunii în cursul PA de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost, apoi, exprimate ca procent din valoarea de import CIF medie ponderată.
(348)
În urma notificării, una dintre părți a contestat marja de profit utilizată ca țintă de profit. Ea a susținut că Comisia ar trebui să țină seama de toți ceilalți factori care au afectat rentabilitatea în PA, afirmând că ținta de profit rezonabilă nu poate fi mai mare de 5 %.
(349)
Comisia respinge această afirmație din următoarele motive. Ținta de profit utilizată nu se bazează pe o estimare, ci pe profitul obținut de industria din Uniune înainte de denaturarea concurenței cauzată de importurile chinezești subvenționate. Comisia consideră că este vorba de un profit rezonabil, ținând cont, de asemenea, de faptul că situația pieței nu era în mod semnificativ diferită față de PA, în afară de impactul importurilor chineze subvenționate. În acest sens, afirmația acestei părți potrivit căreia consumul din 2010 a fost mult mai mare decât în 2012 este neîntemeiată. Astfel cum s-a indicat în secțiunea E.2.3 de mai sus, consumul din 2010 s-a situat la un nivel similar celui din 2012. De asemenea, în 2010, industria din Uniune acumula capacități, în așteptarea unei creșteri puternice a cererii, fapt care a afectat negativ profitul în anul respectiv. În cele din urmă, ținta de profit propusă de 5 % este arbitrară, deoarece nu se bazează pe date sau calcule concrete și, prin urmare, este respinsă.
2. Măsuri
(350)
În lumina celor de mai sus și în conformitate cu articolul 15 din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă compensatorie definitivă la importurile de sticlă solară provenind din RPC, la nivelul celei mai mici marje constatate dintre marja de subvenție și marja de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe. În acest caz, nivelul taxei ar trebui să fie stabilit în mod corespunzător, la nivelul marjelor de subvenție constatate.
(351)
Având în vedere gradul ridicat de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, taxa aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate taxe instituite pentru întreprinderile din eșantion sau care au cooperat la anchetă. Taxa pentru „toate celelalte societăți” va fi aplicată societăților care nu au cooperat la anchetă.
(352)
Pentru societățile cooperante neincluse în eșantion și enumerate în anexă, nivelul taxei definitive se stabilește la nivelul mediei ponderate a taxelor aplicabile societăților incluse în eșantion.
(353)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile la care aceste taxe vor fi instituite sunt stabilite după cum urmează:
Denumirea societății
Marja de subvenție
Marja de prejudiciu
Taxă compensatorie
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Alte societăți cooperante menționate în anexa I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Toate celelalte societăți
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Măsurile compensatorii de mai sus sunt stabilite sub formă de taxe ad valorem, adică proporțional cu valoarea importului.
(355)
Nivelurile individuale ale taxei compensatorii pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în ceea ce privește societățile incluse în eșantion, media taxelor care se instituie în cazul acestora fiind aplicată societăților cooperante neincluse în eșantion.
(356)
Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă în cazul „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de societățile respective, adică de persoanele juridice menționate în mod specific. Produsele importate fabricate de orice altă societate al cărei nume nu este menționat în mod specific la articolul 1, inclusiv de către entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri de taxare și vor fi supuse taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(357)
Orice cerere prin care se solicită aplicarea unui nivel individual al taxei compensatorii pentru fiecare societate (de exemplu, ca urmare a modificării denumirii persoanei juridice sau ca urmare a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei, împreună cu toate informațiile relevante, în special orice modificări ale activităților societății, referitoare la producție, vânzările interne și la export asociate, de exemplu, cu modificarea denumirii sau cu crearea entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință, printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(358)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei compensatorii, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA, cu excepția cazului în care aceștia au cooperat la anchetă.
(359)
În urma notificării, reclamantul a susținut că taxele antidumping și compensatorii ad valorem nu au fost eficiente, solicitând Comisiei să instituie măsuri sub forma unui preț minim la import („PMI”). În plus, mai mulți utilizatori au propus, de asemenea, un PMI. Motivele invocate de părți și cele pentru care Comisia a respins aceste cereri sunt prezentate în considerentele 144-168 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 470/2014 al Comisiei (24) (denumit în continuare „regulamentul de instituire a taxei antidumping definitive”).
(360)
După notificare, trei producători-exportatori incluși în eșantion, precum și Henan Yuhua au oferit angajamente de preț sub forma unor PMI. Comisia a respins angajamentele propuse din motivele prevăzute în considerentele 172-179 din regulamentul antidumping definitiv.
(361)
Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 25 alineatul (1) din regulamentul de bază,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă compensatorie definitivă la importurile de sticlă solară, și anume sticla sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 300-2 500 nm), rezistentă la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150k (măsurată conform EN 12150) și o rezistența mecanică de cel puțin 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3), încadrată, în prezent, la codul NC ex 7007 19 80 și originară din Republica Populară Chineză. Sticla solară acoperită (pe una sau ambele părți) cu straturi antireflectorizante se încadrează la codul TARIC 7007198019, iar sticla solară neacoperită se încadrează la codul TARIC 7007198011.
(2) Nivelurile taxei compensatorii aplicabile prețului net, franco frontieră a Uniunii înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate în tabel se stabilește după cum urmează:
Societate
Taxă compensatorie
Codul adițional TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Alte societăți cooperante menționate în anexa I
12,4 %
Toate celelalte societăți
17,1 %
B999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei compensatorii specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care această factură nu este prezentată, se aplică taxa aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”.
(4) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
În cazul în care orice producător-exportator nou din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei suficiente probe care să demonstreze faptul că:
-
nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 ianuarie 2012 până la 31 decembrie 2012);
-
nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament;
-
a exportat, efectiv, în Uniune, produsul în cauză după încheierea perioadei de anchetă care stă la baza măsurilor sau și-a asumat obligația contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate semnificativă în Uniune,
articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea noului producător-exportator pe lista societăților cooperante neincluse în eșantion, aplicându-i-se, astfel, taxa medie ponderată, de 12,4 %.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 13 mai 2014.