PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1039/2012
ze dne 29. října 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (EU) č. 402/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 12. srpna 2011 (3) na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů (AIRAL S.c.r.l. - dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po poskytnutí základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímního antidumpingového cla, zúčastněným stranám („prozatímní poskytnutí informací“) se některé z nich k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení, a proto bylo odloženo do konečné fáze. Bylo tedy rozhodnuto přiznat individuální zjišťování skupině, která je požadovala, tj. skupině Sira. Pokud jde o činnost skupiny Sira v ČLR, tato skupina se skládá ze společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. a společnosti Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („konečné poskytnutí informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly ke konečnému poskytnutí informací vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(9)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(10)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že ocelové radiátory jsou vzájemně zaměnitelné s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem, a požádala Komisi, aby analyzovala a zahrnula trend na trhu s ocelovými radiátory za účelem jeho srovnání zejména s trhem s hliníkovými radiátory.
(11)
Na základě dostupných informací se zdá, že hliníkové radiátory mají odlišné technické vlastnosti, zejména co se týče základní suroviny (ocel v jednom případě a hliník v druhém), hmotnosti, tepelné setrvačnosti a tepelné vodivosti. Kromě toho shromážděné informace nepoukázaly na přímou konkurenci a vzájemnou zaměnitelnost uvedených dvou výrobků. Uvedená strana navíc nepodložila svá tvrzení žádnými důkazy. Na základě výše uvedených skutečností bylo toto tvrzení odmítnuto.
(12)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 15. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
3.1.1 Předběžná poznámka
(13)
Jak již bylo uvedeno v 6. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto přiznat individuální zjišťování skupině Sira. Pokud jde o činnost skupiny Sira v ČLR, tato skupina se skládá ze společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. a společnosti Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. Skupina Sira rovněž požadovala zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení.
3.1.2 Zacházení jako v tržním hospodářství
(14)
Je třeba připomenout, jak je uvedeno v 30. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že žádná ze stran vybraných do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala.
(15)
Jak je již uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, skupina Sira, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování po uložení prozatímních opatření, požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství za dvě společnosti podílející se na výrobě dotčeného výrobku a jeho uvádění na trh.
(16)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory,
-
ze systému netržního hospodářství se nepřenášejí žádná zkreslení,
-
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(17)
Informace poskytnuté dvěma společnostmi náležejícími do skupiny Sira v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly náležitě analyzovány a byly vyžádány a obdrženy další informace. S ohledem na zjištění nebylo považováno za nezbytné provést inspekci na místě v prostorách společností.
(18)
Šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství prokázalo, že skupina Sira nesplnila požadavky kritéria 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině - hliníku. Náklady na hliník představují asi 70 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Z šetření vyplynulo, že hliník používaný pro výrobu dotčeného výrobku získávali oba výrobci ve skupině Sira na čínském domácím trhu. Ceny se zakládají na kótaci hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen „burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí, přispívají k nízké volatilitě a nízkým cenám na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne každého měsíce), smlouvy futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců, a transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(19)
Navíc, co se týče transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních světových trhů. Proto nemůže docházet k vyrovnáváním mezi těmito trhy. Na základě průměrných měsíčních hodnot byla během období šetření kótace cen hliníku na LME o 14 % vyšší než kótace na SHFE.
(20)
Stát rovněž zasahuje do mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů prodává i nakupuje surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(21)
Kromě toho bylo v rámci šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 %, která je při vývozu nevratná, zatímco DPH z vnitrostátně prodávaného hliníku a z hotových výrobků se vrací ve výši 13 %. Na surový hliník na vývoz se navíc vztahuje vývozní daň ve výši 17 %. Proto se převážná většina výroby surového hliníku prodává na čínském trhu, což způsobuje snižování cen surového hliníku na domácím trhu a poskytuje významnou výhodu, pokud jde o náklady, výrobcům hliníkových radiátorů v ČLR. V průběhu období šetření čínský stát na trhu dále zasahoval, jelikož během finanční krize zrušil 5% dovozní clo na kovy.
(22)
Další zkreslování ze strany čínského státu spočívá v zásazích na trhu prováděných Státním úřadem pro rezervy (SRB), který je součástí Komise pro národní rozvoj a reformy (NDRC). Na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 začal Státní úřad pro rezervy nakupovat zásoby surového hliníku od hutí. Jednalo se o balíček podpůrných opatření zaměřený na omezení účinků celosvětové finanční a hospodářské krize, která snižovala poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil v březnu a dubnu 2009 většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru. Státní úřad pro rezervy prodával surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010, kdy v dražbě prodal 96 000 tun, jak uvádí Bloomberg (4). Zpravodajská agentura Nová Čína informovala o opatření v oblasti skladování v prosinci 2008, přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření zaměřeného na udržení cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena (5). Plán Státního úřadu pro rezervy zaměřený na navýšení zásob zahrnoval nákupy od několika čínských hutí, avšak přibližně polovina měla být zakoupena od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Ministr zodpovědný za Komisi pro národní rozvoj a reformy dále vysvětlil, že k dalším částem balíčku podpůrných opatření patří volnější kontrola vývozu, subvence na elektřinu, snížené ceny elektřiny a zvýšení úvěrových stropů. Balíček měl údajně okamžitý účinek na ceny. Z výše uvedeného vyplývá, že čínský stát má ve stanovování cen surového hliníku hlavní úlohu a že do trhu zasahuje.
(23)
Skutečnost, že výše popsaný státní zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje pro hliník (na období 2011-2015), ve kterém čínská vláda výslovně uvádí svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní ekonomické prostředky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a vývozu primárních produktů“. Tento plán pokračuje v politice obsažené v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá prováděcí opatření byla v činnosti v průběhu období šetření.
(24)
Uvedená četná státem vyvolaná zkreslení čínských cen surového hliníku proto ovlivňují ceny surovin. Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období šetření byly tyto ceny přibližně o 15 % nižší než ceny na světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než čínské hospodářské subjekty možný.
(25)
Z přezkoumání odpovědí na dotazník od společností Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. i Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. vyplynulo, že uvedené společnosti v období šetření nakupovaly výrobky ze surového hliníku za ceny propojené s cenou na SHFE a že jejich nákupní ceny dlouhodobě sledovaly index SHFE.
(26)
Navíc šetření ukázalo, že jedna ze dvou dotčených společností využívala slevu na dani z příjmu právnických osob označovanou jako „dva bez, tři za polovinu“. Tento systém slev na dani čínského státu znamená, že jakmile společnost začne vytvářet zisk, neplatí po dobu dvou let daň z příjmu právnických osob a poté platí tři roky pouze polovinu. Taková zkreslení se ve výkazu zisků a ztrát zaznamenávají jako záporné náklady, a zvyšují tak ziskovost.
(27)
Za takových okolností žádná ze společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(28)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 byl po konzultaci s poradním výborem učiněn závěr, že zacházení jako v tržním hospodářství pro skupinu Sira by mělo být zamítnuto.
(29)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem již ostatní kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebyla dále analyzována.
(30)
Komise dotčené skupině společností ve spojení v ČLR a žadateli oficiálně poskytla výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(31)
Po poskytnutí informací týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství předala skupina Sira připomínky k navrhovaným zjištěním ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Jelikož však skupina Sira označila své připomínky za důvěrné, Komise se zabývala otázkami vznesenými na dvoustranném základě prostřednictvím zvláštního informačního dokumentu. Připomínky nevedly ke změnám zjištění týkajících se kritéria č. 1.
(32)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se 30. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria byla ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci uvedena v 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Oba vyvážející výrobci ve spojení ze skupiny Sira požádali o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Jejich žádosti byly přezkoumány. Šetření prokázalo, že splnili veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(35)
Skupině Sira bylo proto individuální zacházení přiznáno.
(36)
Dne 28. července 2011 přijal orgán WTO pro řešení sporů zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve věci „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (6) (dále jen „zprávy“).
(37)
Ve zprávách bylo mimo jiné shledáno, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení je v rozporu s čl. 6 odst. 10, čl. 9 odst. 2 a čl. 18 odst. 4 antidumpingové dohody WTO a s čl. XVI odst. 4 Dohody o WTO. Ustanovení čl. 9 odst. 5 základního nařízení stanoví, že jednotliví vyvážející výrobci v zemích bez tržního hospodářství, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, budou podléhat celostátní celní sazbě, pokud tito vývozci nemohou prokázat, že splňují podmínky pro individuální zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení („zjištění orgánu pro řešení sporů ohledně čl. 9 odst. 5 základního nařízení“).
(38)
Každý vyvážející výrobce v ČLR, který se domnívá, že by toto nařízení mělo být přezkoumáno s ohledem na právní výklad čl. 9 odst. 5 obsažený ve zprávách, se vyzývá, aby požádal o přezkum na základě článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (7) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“).
(39)
S ohledem na zjištění přezkumu může příslušný orgán Unie přezkoumaná opatření zrušit, změnit nebo zachovat. Strany žádající o přezkum by si měly být vědomy, že pokud budou zjištění, která se jich týkají, vyžadovat změnu opatření, může mít taková změna za následek pokles nebo nárůst v úrovni opatření.
(40)
Kromě výše uvedených připomínek nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se přiznání individuálního zacházení a 32. až 34. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Srovnatelná země
(41)
Jelikož ohledně srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 35. až 41. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3 Běžná hodnota
(42)
Pro stanovení běžné hodnoty pro skupinu Sira byla použita stejná metodika jako ta, která je popsána v 42. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož ohledně běžné hodnoty nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 42. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Vývozní cena
(43)
Vývozní cena skupiny Sira byla vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jelikož vývoz byl uskutečňován za převodní ceny, které byly považovány za nespolehlivé. Vývozní ceny byly proto vypočteny na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, s příslušnými odpočty nákladů a zisku, které se prováděly za účelem úpravy vývozních cen na úroveň cen ze závodu. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený spolupracujícím dovozcem dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
(44)
Pokud jde o vývozce zařazené do vzorku, jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.5 Srovnání
(45)
Byly předloženy připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou.
(46)
Společnost Metal Group Ltd. zpochybnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou na základě toho, že srovnání údajně nebylo spravedlivé z důvodu použité srovnávací metodiky, a společnost poukázala na údajné rozdíly ve fyzických vlastnostech.
(47)
Pokud jde o provedené srovnání, společnost Metal Group navrhla alternativní metodu založenou pouze na hmotnosti. Tato metodika byla odmítnuta, jelikož nezohledňuje další důležité parametry zahrnuté v systému pro srovnání druhů výrobku, např. tepelný výkon, které zajišťují lepší srovnatelnost.
(48)
Tvrzení společnosti Metal Group Ltd. o fyzických rozdílech byla tři a byla předložena po uplynutí lhůty k předložení připomínek. Žádná z těchto tří tvrzení v tomto ohledu nebyla zmíněna v odpovědi na dotazník (který k uvedení takových tvrzení výslovně vyzýval). Kromě toho tato tvrzení nebyla učiněna v průběhu inspekce na místě, což by vyšetřovacímu týmu poskytlo příležitost ověřit jejich platnost a rozsah.
(49)
První tvrzení se týkalo typu hliníkové slitiny používané při výrobě. V tomto ohledu bylo tvrzeno, že se čínská norma této slitiny neshoduje se stejně nazývanou slitinou používanou v Unii. Třebaže je zřejmé, že tyto slitiny nejsou totožné, nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly existenci jakýchkoli rozdílů v nákladech.
(50)
Druhé tvrzení se týkalo použití údajně levnější verze prášku pro konečnou úpravu. Opět nebyly předloženy žádné důkazy prokazující toto tvrzení a je třeba uvést, že tento prášek pro konečnou úpravu představoval tak nízké procento celkových výrobních nákladů, že měl pouze okrajový dopad.
(51)
Třetím tvrzením bylo, že na rozdíl od výrobku vyráběného v EU společnost nenanášela vnitřní antikorozní povlak. Stejně jako v obou výše uvedených případech nebyly předloženy žádné důkazy prokazující toto tvrzení.
(52)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo tvrzení o rozdílech ve fyzických vlastnostech odmítnuto.
(53)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 48. až 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.6 Dumpingová rozpětí
(54)
Pokud jde o skupinu Sira, dumpingové rozpětí bylo vypočítáno na základě metodiky uvedené v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a byla stanoveno ve výši 23,0 %.
(55)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 51. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Celková výroba v Unii
(56)
Jelikož ohledně celkové výroby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 55. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Spotřeba v Unii
(57)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 58. až 61. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Ceny dovozu a cenové podbízení
(58)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna strana tvrdila, že rozpětí cenového podbízení ve výši 6,1 % zjištěné během období šetření bylo nízké a nemohlo způsobit výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(59)
Cenové podbízení ze strany čínských vývozců by však mělo být vnímáno ve světle tlaku, který vyvíjelo na trhu Unie, a dopadu, který mělo na úroveň cen výrobního odvětví Unie. Šetření ukázalo, že cenový tlak v důsledku levného dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie neumožnil stanovit ceny na úrovni, která by mu umožnila pokrýt náklady a dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí, zejména během období šetření.
(60)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření potvrdilo, že dovozní ceny z ČLR byly dumpingové a byly v průběhu posuzovaného období vždy nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Neustálé podbízení prováděné čínskými vývozci umožnilo těmto vývozcům rozšířit svůj objem prodeje a podíl na trhu, zejména v průběhu období šetření. Kromě toho bylo zjištěno, že cenový rozdíl u některých druhů radiátorů byl značně vyšší než zjištěná průměrná úroveň podbízení. Negativní dopad zjištěného podbízení na trh Unie a na výrobní odvětví Unie tudíž nelze podceňovat. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(61)
Tatáž strana zopakovala, že čínské radiátory byly méně kvalitní než radiátory vyráběné v Unii, a že tudíž nemohly výrobnímu odvětví Unie způsobit žádnou újmu.
(62)
Toto tvrzení však nebylo odůvodněno a šetření neodhalilo žádné skutečnosti, které by mohly toto tvrzení podpořit. Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití. Kromě toho jsou také zcela vzájemně zaměnitelné a zejména z pohledu veřejnosti vypadají shodně. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
(63)
Za zmínku stojí, že cenové podbízení a úroveň pro odstranění újmy jsou stanoveny na základě podrobného srovnání čínských a unijních druhů výrobků. Proto jsou veškeré údajné rozdíly mezi různými druhy radiátorů zohledněny v podrobném srovnání cen. Na základě výše uvedených skutečností bylo toto tvrzení odmítnuto.
(64)
Jelikož ohledně dovozu z dotčené země nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 62. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(65)
Jelikož ohledně předběžných poznámek nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 68. až 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(66)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 72. až 74. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(67)
Jelikož ohledně vývoje objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.3 Růst
(68)
Jelikož ohledně růstu nebyly vzneseny připomínky, potvrzuje se 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.4 Zaměstnanost
(69)
Jelikož ohledně zaměstnanosti nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.5 Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
(70)
Jelikož ohledně průměrných jednotkových cen v Unii a výrobních nákladů nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 79. a 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(71)
Jelikož ohledně ziskovosti, peněžního toku, investic, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 81. až 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.7 Stav zásob
(72)
Jelikož ohledně stavu zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.8 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(73)
Jelikož ohledně rozsahu skutečného dumpingového rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.9 Závěr ohledně újmy
(74)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný v 86. až 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(75)
Jelikož k 90. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nebyly vzneseny žádné připomínky, tento bod odůvodnění se potvrzuje.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(76)
Jelikož ohledně účinku dumpingového dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 91. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Účinky jiných činitelů
5.3.1 Dovoz ze třetích zemí
(77)
Jelikož ohledně dovozu ze třetích zemí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Hospodářská krize
(78)
Jedna strana tvrdila, že příčinou případné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla hospodářská krize, které panovala v odvětví stavebnictví a bydlení, obzvláště v některých členských státech, jako je Španělsko a Itálie, které tato strana považovala za hlavní odbytiště pro výrobní odvětví Unie.
(79)
Šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie rovněž prodávalo velké objemy radiátorů v jiných členských státech než ve Španělsku a v Itálii. Kromě toho trh dotčeného výrobku a obdobného výrobku přesahuje španělský a italský trh v oblasti stavebnictví a bydlení. Třebaže nelze vyloučit, že hospodářská krize měla na trh Unie určitý dopad, existence rostoucích objemů levných dumpingových dovozů z ČLR zesílila jakékoliv negativní účinky, které mohl mít hospodářský útlum během posuzovaného období, a výrobnímu odvětví Unie znemožnila využít všeobecného hospodářského oživení během období šetření. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(80)
Jelikož ohledně hospodářské krize nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 97. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(81)
Bylo namítnuto, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, bylo zvýšení ceny hliníku, jež představuje značný podíl nákladů na výrobu obdobného výrobku.
(82)
Nicméně se spíše má za to, že na trhu ovládaném spravedlivou hospodářskou soutěží lze ceny stanovovat na úrovni umožňující pokrýt náklady a dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí. Jak bylo potvrzeno v 60. bodě odůvodnění, průměrné dovozní ceny z ČLR představovaly během posuzovaného období neustálé podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Když náklady vzrostly, výrobní odvětví Unie nemohlo s ohledem na pokračující tlak na ceny odpovídajícím způsobem své ceny zvýšit. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně vývoje výrobních nákladů výrobního odvětví v Unii, potvrzují se 101. až 103. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(84)
Jedna strana tvrdila, že úroveň a pokles objemu prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie měly výrazný vliv na jeho celkovou hospodářskou výkonnost v průběhu posuzovaného období.
(85)
Šetření však prokázalo, že ačkoli prodej na vývoz výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období poklesl, zůstal i nadále důležitou součástí představující 51 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie v EU v období šetření a 27 % celkové výroby výrobního odvětví Unie v období šetření. Proto, jak je uvedeno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej na vývoz umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu, a nebylo jej tedy možno považovat za příčinu podstatné újmy, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie. Vývoj a úroveň prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie nemohly narušit příčinnou souvislost mezi újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(86)
Stejná strana požádala o poskytnutí informací o hodnotách, a tedy i cenách vývozu odvětví Unie, jelikož v prozatímním nařízení byly zveřejněny pouze objemy vývozu. Tyto údaje však nelze poskytnout, jelikož jsou považovány za důvěrné.
(87)
Jelikož ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 104. až 106. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(88)
Jedna strana tvrdila, že hlavními příčinami poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie a jeho záporné ziskovosti bylo rozhodnutí odvětví Unie zvýšit výrobní kapacitu v roce 2008 v kombinaci s obtížnou hospodářskou situací, která též panovala v následujících letech. Bylo tedy tvrzeno, že újma byla způsobena různými domácími faktory, jako jsou ekonomická krize a špatná investiční rozhodnutí výrobního odvětví Unie.
(89)
Nicméně analýza újmy se posuzuje s ohledem na všechny faktory újmy dohromady, přičemž využití kapacity a ziskovost jsou pouze dva z nich. Šetření újmy zejména prokázalo, že objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl za posuzované období o 16 %, zatímco dovoz z ČLR během posuzovaného období vzrostl o 77 % a podíl na trhu během posuzovaného období vzrostl z 13 % na 24 %. Dokonce v průběhu období šetření, kdy se spotřeba ve srovnání s rokem 2009 zvýšila, se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále zmenšoval. Další známkou obtížné hospodářské situace výrobního odvětví Unie, nehledě na zhoršení ostatních faktorů újmy, jsou úrovně zásob výrobního odvětví Unie, které se za posuzované období významně zvýšily. Zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie v roce 2008 je proto třeba analyzovat společně se všemi těmito ostatními prvky, abychom si mohli vytvořit celkovou představu.
(90)
Třebaže hospodářská krize měla určitý negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nelze pominout skutečnost, že levný čínský dumpingový dovoz se za posuzované období významně zvýšil, a zesílil tak jakékoliv negativní účinky, které mohl mít hospodářský útlum během posuzovaného období, a výrobnímu odvětví Unie znemožnil využít všeobecného hospodářského oživení během období šetření.
(91)
Šetřením bylo prokázáno, že mezi rokem 2009 a obdobím šetření došlo k 9% nárůstu spotřeby, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu stále klesal, a že navzdory lepší všeobecné hospodářské situaci nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit, jelikož bylo stále pod tlakem levného dumpingového dovozu z ČLR. Na základě výše uvedených skutečností bylo tedy toto tvrzení odmítnuto.
(92)
Jelikož ohledně příčinných souvislostí nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 107. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(93)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali a navzdory úsilí po zveřejnění prozatímních zjištění se žádný uživatel nepřihlásil.
(94)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že hliníkové radiátory kupují především velké stavební podniky, distributoři a velkoobchody, které je dále prodávají specializovaným řetězcům nebo maloobchodním prodejnám za účelem dalšího prodeje menším stavebním podnikům či konečným uživatelům. Při posouzení možného dopadu uložení konečných cel na dotčené strany bylo zjištěno, že i přes případné zvýšení ceny na dováženou součást hliníkového radiátoru o 61 %, což je nejvyšší navržené antidumpingové clo, se toto zvýšení ceny zdá být poměrně nízké, jelikož dotčený výrobek je obvykle součástí velkých projektů, kde je jeho cena pouze malou částí celkových nákladů podniku. Proto se i při zohlednění nejhoršího možného scénáře zdá, že by nárůst cen mohl být snadno absorbován v řetězci následného prodeje.
(95)
Jelikož ohledně zájmu Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 111. až 118. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(96)
Bylo namítnuto, že ziskové rozpětí použité k výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, je příliš velké. Bylo namítnuto, že rozpětí ve výši 7,4 %, dosažené v roce 2008 výrobci v Unii zařazenými do vzorku, je výjimečné a nerealistické. V důsledku hospodářské krize, jež zasáhla trh v následujících letech, nebylo možné takovéto úrovně zisku dosáhnout.
(97)
Je třeba poznamenat, že toto ziskové rozpětí bylo ověřeno během šetření jako ziskové rozpětí dosažené společnostmi zařazenými do vzorku za normálních tržních podmínek, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu. Nelze učinit závěr, že hospodářská krize neměla žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie, avšak objem levného dumpingového dovozu z ČLR za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie se zvyšoval během celého posuzovaného období na úkor cen výrobního odvětví Unie a jeho podílu na trhu. Je proto zřejmé, že dumpingový dovoz z ČLR zesílil jakýkoliv vliv hospodářského útlumu na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Bylo také namítnuto, že náklady po dovozu, které se používají k výpočtu cenového podbízení a rozpětí újmy (0,2 %, včetně veškerých nákladů nezbytných pro propuštění zboží do volného oběhu v EU, jako jsou náklady na manipulaci a poplatek za celní odbavení, avšak kromě dovozního cla), byly podhodnoceny. Podle této strany by náklady po dovozu měly zahrnovat náklady na manipulaci, poplatek za celní odbavení a vnitrostátní dopravu v odhadované výši 3,5 %. Za účelem výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou se cena na hranicích EU porovná s cenou ze závodu výrobců výrobního odvětví Unie. Cena na hranicích EU musí zahrnovat veškeré náklady nezbytné k propuštění zboží do volného oběhu v EU (tj. poplatek za celní odbavení a náklady na manipulaci), nikoli však vnitrostátní dopravu, jak uvedená strana tvrdila. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(99)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se metodika popsaná v 119. až 123. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Forma a úroveň cel
(100)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by měla být na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem menšího cla konečná antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V souladu s tímto pravidlem je třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(101)
Navrhovaná konečná antidumpingová cla jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečné clo
ČLR
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co., Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Sira Group (Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. and Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.)
23,0 %
14,9 %
14,9 %
Ostatní spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Všechny ostatní společnosti (celostátní dumpingové rozpětí)
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(102)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze využít těchto sazeb a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(103)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(104)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(105)
Všechny žádosti o uplatňování individuální sazby antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(106)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(107)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(108)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6 %
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2 %
B273
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd.
14,9 %
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
14,9 %
B280
Společnosti uvedené v příloze I
21,2 %
Všechny ostatní společnosti
61,4 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 402/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že
-
v období šetření (tj. od 1. července 2010 do 30. června 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 21,2 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 29. října 2012.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1039/2012 AL CONSILIULUI
din 29 octombrie 2012
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de radiatoare din aluminiu originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsuri provizorii
(1)
Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 402/2012 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de radiatoare din aluminiu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).
(2)
Procedura a fost deschisă la 12 august 2011 (3) ca urmare a unei plângeri înaintate de International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL S.c.r.l. - denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală de radiatoare din aluminiu realizată în Uniune.
(3)
În conformitate cu considerentul 14 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
1.2. Procedura ulterioară
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Observațiile prezentate oral și în scris de către părțile interesate au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință.
(6)
Astfel cum s-a menționat deja în considerentul 12 din regulamentul provizoriu, un grup de producători-exportatori afiliați a solicitat examinarea individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Examinarea cererilor respective în etapa provizorie a fost prea costisitoare și a fost amânată până la etapa definitivă. Astfel, s-a decis să se acorde examinarea individuală grupului care a solicitat acest lucru, și anume Sira Group. În ceea ce privește operațiunile sale în RPC, Sira Group este compus din Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd și Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
(7)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se preconizează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de radiatoare din aluminiu originare din RPC și de a percepe definitiv sumele depuse cu titlu de taxe provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor finale”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare a constatărilor finale.
(8)
Observațiile verbale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare, după caz.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(9)
În conformitate cu considerentul 15 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză este reprezentat de radiatoare din aluminiu și de elemenți sau secțiuni din care sunt compuse astfel de radiatoare, indiferent dacă acești elemenți sunt asamblați în blocuri, cu excepția radiatoarelor și a elemenților și secțiunilor lor de tip electric (denumit în continuare „produsul în cauză”). Produsul în cauză se încadrează în prezent la codurile NC ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 și ex 7616 99 90.
(10)
După publicarea măsurilor provizorii, una dintre părți a afirmat că radiatoarele din oțel sunt interschimbabile cu produsul în cauză și produsul similar și a solicitat Comisiei să analizeze și să includă evoluția pieței radiatoarelor din oțel în vederea comparării acesteia în special cu piața radiatoarelor din aluminiu.
(11)
Pe baza informațiilor disponibile, se pare că radiatoarele din aluminiu au caracteristici tehnice diferite, în special în ceea ce privește materiile prime de bază (oțelul într-un caz și aluminiul în celălalt), greutatea, inerția termică și conductibilitatea termică. În plus, informațiile colectate nu au scos în evidență concurența directă și interschimbabilitatea între cele două produse. În cele din urmă, partea nu a furnizat nicio dovadă în sprijinul afirmațiilor sale. Pe baza celor menționate anterior, argumentul a fost respins.
(12)
În absența altor observații referitoare la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă considerentele 15 și 23 din regulamentul provizoriu.
3. DUMPINGUL
3.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) și tratamentul individual (TI)
3.1.1. Observație preliminară
(13)
Astfel cum s-a menționat deja în considerentul 6, s-a decis să se acorde o examinare individuală pentru Sira Group. În ceea ce privește operațiunile sale în RPC, Sira Group este alcătuit din Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd și Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. Sira Group a solicitat, de asemenea, acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață sau a tratamentului individual.
3.1.2. TEP
(14)
Se reamintește faptul că, astfel cum s-a menționat în considerentele 30-31 din regulamentul provizoriu, niciuna dintre părțile incluse în eșantion nu a solicitat TEP.
(15)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 13, Sira Group, căruia i-a fost acordată examinarea individuală după instituirea măsurilor provizorii, a solicitat TEP și a depus formulare de cerere de acordare a TEP pentru cele două societăți care participă la producția și comercializarea produsului în cauză.
(16)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, valoarea normală a importurilor originare din RPC se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) de la articolul menționat pentru acei producători care au îndeplinit criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la acestea, criteriile sunt sintetizate mai jos:
-
deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără o intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
-
firmele dețin un set clar de înregistrări contabile auditate independent;
-
nu există distorsiuni moștenite din sistemul de economie planificată;
-
legile privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursurile pieței.
(17)
Informațiile furnizate de cele două societăți care aparțin Sira Group în formularele de cerere de acordare a TEP au fost analizate în mod corespunzător și, ulterior, au fost solicitate și obținute alte informații suplimentare. Având în vedere constatările, nu s-a considerat necesar să se efectueze o vizită de verificare la sediile societăților.
(18)
Ancheta cu privire la TEP a demonstrat faptul că Sira Group nu îndeplinește cerințele de la criteriul 1, din cauza intervenției statului în deciziile referitoare la principala materie primă, aluminiul. Costul aluminiului reprezintă aproximativ 70 % din costul de producție al produsului în cauză. Ancheta a demonstrat că ambii producători din cadrul Sira Group au achiziționat aluminiul utilizat la fabricarea produsului în cauză pe piața internă a RPC. Prețurile se bazează pe cotația aluminiului la bursa de schimb a metalelor neferoase de la Shanghai (denumită în continuare „bursa de schimb” sau „SHFE”), controlată de stat. SHFE este o bursă închisă pentru societățile înregistrate în China și pentru cetățenii chinezi și este controlată de către Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare de Stat. Mai multe norme care reglementează funcționarea bursei de schimb contribuie la o volatilitate scăzută și la scăderea prețurilor la SHFE: fluctuațiile de preț zilnice sunt limitate la 4 % peste sau sub prețul de decontare din ziua de tranzacționare precedentă, tranzacțiile se efectuează cu o frecvență redusă (până în a cincisprezecea zi a fiecărei luni), contractele futures sunt limitate la o perioadă de maximum 12 luni, iar comisioanele de tranzacționare sunt percepute atât de către bursa de schimb, cât și de către brokeri.
(19)
În plus, în ceea ce privește tranzacțiile SHFE, livrările fizice pot avea loc doar într-un depozit autorizat din RPC, spre deosebire de bursele internaționale, în cazul cărora livrarea poate fi efectuată la nivel mondial. Mai mult, întrucât SHFE este o platformă prevăzută doar pentru schimburi fizice (nu se vând instrumente financiare derivate), acest aspect izolează complet piața de aluminiu din China. În consecință, arbitrajul cu punctul referință la nivel mondial, London Metals Exchange („LME”) sau cu alte piețe nu este practic posibil, iar bursa de schimb funcționează în mod izolat față de alte piețe din lume. Prin urmare, nu poate avea loc o egalizare între aceste piețe. Cotația prețului aluminiului în cadrul LME a fost, în medie lunară, cu peste 14 % mai ridicată decât cea din cadrul SHFE în cursul PA.
(20)
De asemenea, întrucât este atât vânzător, cât și cumpărător de aluminiu primar, statul intervine în mecanismele de stabilire a prețurilor în cadrul SHFE prin Biroul Rezervei de Stat și alte organisme de stat. În plus, statul stabilește zilnic limite de preț prin normele SHFE, care au fost aprobate de către autoritatea națională de reglementare, Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare din China („CRVMC”).
(21)
În plus, ancheta a demonstrat că pentru aluminiul primar destinat exportului se percepe TVA de 17 %, nerambursabilă la export, în timp ce TVA pentru aluminiul vândut pe piața internă și pentru produsele finite este rambursabilă până la 13 %. Mai mult, aluminiul primar pentru export face obiectul unei taxe la export de 17 %. Drept urmare, marea majoritate a producției de aluminiu primar se vinde pe piața chineză, producând o scădere a prețului intern al aluminiului primar și un avantaj important în materie de costuri pentru producătorii de radiatoare din aluminiu din RPC. Statul chinez a intervenit și altfel pe piață în cursul PA, întrucât a eliminat taxa la import de 5 % pentru metale în timpul crizei financiare.
(22)
O altă distorsiune majoră provocată de statul chinez este reprezentată de intervenții pe piață prin intermediul Biroului Rezervei de Stat („BRS”) care face parte din Comisia Națională pentru Dezvoltare și Reformă („CNDR”). La sfârșitul anului 2008 și începutul anului 2009, BRS a început să cumpere stocuri de aluminiu primar de la topitorii. Acesta a fost un pachet de măsuri de stimulare menite să limiteze efectele crizei financiare și economice mondiale care a determinat o scădere la nivelul cererii. Aceste achiziții susținute de stat au absorbit majoritatea stocurilor de pe piața internă în martie și aprilie 2009, ducând la creșterea prețurilor în prima jumătate a anului 2009. BRS a revândut aluminiul primar ca atare pe piață, la începutul lunii noiembrie 2010, perioadă în care BRS a vândut 96 000 de tone de aluminiu primar prin licitație, astfel cum relatează Bloomberg (4). Agenția de știri Xinhua a relatat în decembrie 2008 măsurile de stocare preconizate, explicând că s-a planificat acumularea a 300 000 de tone de aluminiu la prețuri cu 10 % mai mari decât prețul pieței în cadrul unei măsuri destinate să vină în sprijinul prețurilor (5). Planul de stocare al BRS a implicat achiziții de la o serie de topitorii din China, deși aproximativ jumătate din cantitate urma a fi achiziționată de la Aluminium Corporation of China Ltd. În plus, ministrul responsabil cu CNDR a explicat că alte părți ale pachetului de măsuri de stimulare includeau controale la export mai puțin stricte, subvenții privind energia electrică, reducerea prețurilor la energia electrică și creșterea plafoanelor de credit. Potrivit relatărilor, pachetul a avut un efect imediat asupra prețurilor. Cele de mai sus demonstrează faptul că statul chinez deține un rol principal în stabilirea prețurilor aluminiului primar și că acesta intervine pe piață.
(23)
Astfel cum se confirmă mai ales în cel de al doisprezecelea plan cincinal de dezvoltare pentru aluminiu (2011-2015) în care Guvernul Chinei prevede în mod explicit intenția sa de „a ajusta reducerile impozitelor și taxelor la export, precum și alte pârghii economice și de a controla în mod strict nivelul total de extindere și exporturile de produse primare”, intervenția semnificativă a statului, astfel cum a fost descrisă mai sus, este asumată în mod clar. Acest plan continuă politica din precedentul plan pentru aluminiu. În plus, aceste planuri au fost puse în aplicare pe o perioadă de mai mulți ani și, după cum s-a demonstrat mai sus, în timpul PA, mai multe măsuri de punere în aplicare erau funcționale.
(24)
Astfel, multiplele distorsiuni provocate de stat în legătură cu prețurile aluminiului primar de pe piața chineză afectează prețurile materiilor prime. În plus, producătorii beneficiază de un avantaj de pe urma acestor distorsiuni, în sensul că achiziționează de obicei de pe piața chineză, de la furnizori locali care utilizează ca referință prețurile de pe piețele chineze la vedere (sau SHFE). În cursul PA, aceste prețuri erau cu aproximativ 15 % mai mici decât prețurile de pe piața mondială. Teoretic, societățile chineze pot, de asemenea, să cumpere anumite cantități la prețurile LME în cazul în care prețurile de pe piața chineză sunt mai mari în urma intervenției statului, în timp ce pentru operatorii care nu sunt de origine chineză situația inversă este imposibilă.
(25)
O examinare a răspunsurilor la chestionar ale Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd și Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd a arătat că aceste societăți au cumpărat în cursul PA produse din aluminiu primar la prețuri legate de prețul SHFE și că prețurile lor de cumpărare au urmat indicele SHFE pentru o perioadă mai îndelungată.
(26)
În plus, ancheta a arătat că una dintre cele două societăți în cauză a beneficiat de programul de reducere a impozitării veniturilor rezultate din activități economice „doi ani cu exonerare de impozit urmați de trei ani la 50 %”. Acest sistem de reduceri al statului chinez înseamnă că, odată ce o societate începe să facă profit, aceasta nu plătește niciun impozit pe venit timp de doi ani și apoi, pentru următorii trei ani, plătește numai jumătate. Astfel de distorsiuni sunt înregistrate drept costuri negative în contul de profit și pierderi, crescând, prin urmare, rentabilitatea.
(27)
În aceste circumstanțe, niciuna dintre societăți nu a fost în măsură să demonstreze că deciziile lor comerciale în ceea ce privește achiziționarea de materii prime nu fac obiectul unei intervenții semnificative din partea statului și că costurile achizițiilor majore reflectă în mod considerabil valorile pieței. Prin urmare, societățile nu au putut demonstra că îndeplinesc criteriul 1.
(28)
Având în vedere constatările de mai sus privind criteriul 1, s-a considerat, după consultarea Comitetului consultativ, că trebuie să se respingă cererea de acordare a TEP primită din partea Sira Group.
(29)
Având în vedere cele menționate anterior, celelalte criterii necesare pentru acordarea TEP stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază nu au mai fost analizate.
(30)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele constatărilor referitoare la TEP grupului de societăți afiliate în cauză din RPC și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.
(31)
În urma comunicării privind TEP, Sira Group a trimis observații cu privire la constatările referitoare la TEP propus. Cu toate acestea, întrucât Sira Group și-a etichetat observațiile ca fiind „cu acces limitat” prin însăși natura lor, Comisia a abordat aspectele ridicate la nivel bilateral, prin intermediul unui document de informare specific. Observațiile nu au condus la modificarea constatărilor cu privire la criteriul 1.
(32)
Având în vedere cele de mai sus și în absența oricăror observații, se confirmă considerentele 30-31 din regulamentul provizoriu.
3.1.3. TI
(33)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la acestea, aceste criterii au fost enunțate în considerentul 32 din regulamentul provizoriu.
(34)
Ambii producători-exportatori afiliați din cadrul Sira Group au solicitat acordarea TI în cazul în care nu li s-ar acorda TEP. Aceste observații au fost examinate. Ancheta a arătat că societățile îndeplinesc toate condițiile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(35)
Prin urmare, Sira Group a obținut TI.
(36)
La 28 iulie 2011, organul de soluționare a litigiilor al OMC („OSL”) a adoptat un raport al organului de apel și un raport al grupului special, astfel cum a fost modificat de raportul organului de apel în cauza European Communities - Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel Fasteners from China (Comunitățile Europene - măsuri antidumping definitive privind anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din China) (6) (denumite în continuare „rapoartele”).
(37)
În rapoarte s-a constatat, printre altele, că articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază era în neconcordanță cu articolele 6.10, 9.2 și 18.4 din Acordul OMC privind antidumpingul și cu articolul XVI:4 al Acordului OMC. Articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază prevede că producătorii-exportatori individuali din țările cu economie planificată, care nu beneficiază de tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, vor fi supuși unei taxe aplicabile la nivel național, cu excepția cazului în care exportatorii pot să demonstreze că îndeplinesc condițiile pentru acordarea tratamentului individual prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază [în continuare „constatarea OSL cu privire la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază”].
(38)
Orice producător-exportator din RPC care consideră că prezentul regulament ar trebui să fie revizuit în funcție de interpretările juridice referitoare la articolul 9 alineatul (5) cuprinse în rapoarte este invitat să solicite o reexaminare în temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 al Consiliului din 23 iulie 2001 privind măsurile pe care Comunitatea le poate lua ca urmare a unui raport adoptat de organul de soluționare a litigiilor al OMC în ceea ce privește măsurile antidumping sau antisubvenții (7) (denumit în continuare „Regulamentul de abilitare a OMC”).
(39)
Instituția relevantă din cadrul Uniunii poate anula, modifica sau menține măsurile revizuite pentru a reflecta concluziile reexaminării. Părțile care solicită o reexaminare ar trebui să fie conștiente de faptul că, în cazul în care constatările care le privesc impun o modificare a măsurilor, o asemenea modificare poate duce la o scădere sau o creștere a nivelului măsurilor.
(40)
Ca urmare a celor menționate mai sus, nu s-au primit observații privind acordarea TI, iar considerentele 32-34 din regulamentul provizoriu se confirmă.
3.2. Țară analoagă
(41)
În lipsa altor observații privind țara analoagă, se confirmă considerentele 35-41 din regulamentul provizoriu.
3.3. Valoarea normală
(42)
Pentru Sira Group a fost utilizată aceeași metodologie pentru stabilirea valorii normale ca și cea descrisă în considerentele 42-46 din regulamentul provizoriu. În lipsa oricăror observații cu privire la valoarea normală, se confirmă considerentele 42-46 din regulamentul provizoriu.
3.4. Prețul de export
(43)
Prețul de export pentru Sira Group a fost calculat în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, deoarece exporturile au fost făcute la prețuri de transfer care au fost considerate nefiabile. Prin urmare, prețurile de export au fost calculate pe baza prețurilor de revânzare către primii clienți independenți de pe piața Uniunii, cu deducerile corespunzătoare pentru a ține cont de costuri și profit în vederea ajustării prețului de export la nivel franco fabrică. Au fost efectuate ajustări la nivelul prețului de revânzare către primul cumpărător independent din Uniune pentru a se ține seama de toate cheltuielile, inclusiv drepturi vamale și taxe, care survin între import și revânzare, precum și de o marjă comercială corectă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale și pentru profituri. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un importator neafiliat cooperant al produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului afiliat nu a fost considerat ca fiind fiabil, având în vedere relația dintre producătorul-exportator și importatorul afiliat.
(44)
În ceea ce privește exportatorii incluși în eșantion, în absența oricăror observații referitoare la prețul de export, considerentul 47 din regulamentul provizoriu se confirmă.
3.5. Comparație
(45)
Au fost făcute anumite observații cu privire la comparația între valoarea normală și prețul de export.
(46)
Metal Group Ltd a contestat comparația între valoarea normală și prețul de export, pe motiv că această comparație nu a fost corectă din cauza metodologiei de armonizare utilizate, iar societatea a afirmat că există diferențe la nivelul caracteristicilor fizice.
(47)
Referitor la comparația efectuată, Metal Group a sugerat o metodă alternativă bazată pur și simplu pe greutate. Această metodologie a fost respinsă, deoarece nu ține cont de alte domenii importante incluse în sistemul de comparare a tipurilor de produs, cum ar fi energia, care, prin urmare, asigură o mai bună comparabilitate.
(48)
Argumentul privind diferențele fizice prezentat de Metal Group Ltd a fost alcătuit din trei elemente și a fost transmis după expirarea termenului pentru prezentarea observațiilor. Niciunul dintre cele trei elemente nu a fost menționat în răspunsul la chestionar (care a solicitat în mod specific prezentarea unor astfel de argumente). În plus, aceste elemente nu au fost aduse în discuție în timpul vizitei de verificare, ceea ce ar fi oferit echipei de anchetă oportunitatea de a verifica validitatea și amploarea acestora.
(49)
Primul element a implicat tipul de aliaj de aluminiu utilizat în producție. În acest sens, s-a susținut că standardul aliajului în China nu este același cu cel al aliajului cu același nume utilizat în Uniune. Deși este evident că aceste aliaje nu sunt identice, nu s-a prezentat nicio dovadă care să demonstreze existența unor eventuale diferențe de cost.
(50)
Al doilea element a implicat utilizarea unei versiuni de pudră de finisare presupusă a fi mai ieftină. Din nou, nu s-a prezentat nicio dovadă care să demonstreze această afirmație și trebuie să se precizeze că această pudră de finisare a constituit un procentaj atât de scăzut din costul de producție total încât ar avea doar un impact marginal.
(51)
Al treilea element a constat în faptul că nu a fost aplicat de către societate niciun strat intern de acoperire anticorozivă în contrast cu produsul fabricat în UE. Ca și în cele două cazuri de mai sus, nu s-a prezentat nicio dovadă care să demonstreze această afirmație.
(52)
Având în vedere cele de mai sus, argumentul privind diferențele între caracteristicile fizice a fost respins.
(53)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 48-50 din regulamentul provizoriu.
3.6. Marje de dumping
(54)
În ceea ce privește Sira Group, marja de dumping a fost calculată pe baza metodologiei menționate în considerentul 51 din regulamentul provizoriu și a fost stabilită la 23,0 %.
(55)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 51-54 din regulamentul provizoriu.
4. PREJUDICIUL
4.1. Producția totală din Uniune
(56)
În lipsa observațiilor cu privire la producția totală din Uniune, se confirmă considerentele 55-57 din regulamentul provizoriu.
4.2. Consumul în Uniune
(57)
În lipsa unor observații cu privire la consumul din Uniune, se confirmă considerentele 58-61 din regulamentul provizoriu.
4.3. Importurile provenite din țara în cauză
4.3.1. Prețurile importurilor și subcotarea prețului
(58)
În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte a afirmat că marja de subcotare a prețurilor de 6,1 % constatată în cursul PA este mică și că nu ar fi putut cauza un prejudiciu material industriei din Uniune.
(59)
Subcotarea practicată de exportatorii chinezi ar trebui, cu toate acestea, să fie analizată în funcție de presiunea exercitată pe piața Uniunii și de impactul pe care l-a avut asupra nivelului prețurilor industriei din Uniune. Ancheta a arătat că presiunea asupra prețurilor, din cauza importurilor la prețuri scăzute care au făcut obiectul dumpingului, nu a permis industriei din Uniune să stabilească prețurile la un nivel care să îi permită să acopere costurile și să realizeze o marjă de profit rezonabilă, în special în cursul PA.
(60)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 65 din regulamentul provizoriu, ancheta a confirmat faptul că prețurile de import din RPC au făcut obiectul unui dumping și au fost întotdeauna inferioare prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. Subcotarea practicată în mod constant de către exportatorii chinezi a permis creșterea volumului de vânzări și a cotei de piață a acestora, în special în cursul PA. Mai mult, s-a constatat că diferența de preț legată de anumite tipuri de radiatoare era cu mult mai mare decât valoarea medie a subcotării constatate. Prin urmare, impactul negativ al subcotării constatate pe piața Uniunii și asupra industriei din Uniune nu trebuie subestimat. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(61)
Aceeași parte și-a reiterat argumentul potrivit căruia radiatoarele din China sunt de calitate inferioară în comparație cu cele produse în Uniune și că, prin urmare, nu ar putea fi cauza eventualului prejudiciu adus industriei din Uniune.
(62)
Cu toate acestea, afirmația nu a fost justificată, iar ancheta nu a descoperit fapte care să vină în sprijinul acesteia. Astfel cum s-a menționat în considerentul 23 din regulamentul provizoriu, ancheta a arătat că radiatoarele din aluminiu fabricate în și exportate din RPC și radiatoarele din aluminiu produse și vândute în Uniune de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. În plus, acestea sunt, de asemenea, complet interschimbabile și arată identic, în special pentru public. Prin urmare, ele sunt considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(63)
Este demn de remarcat faptul că subcotarea prețurilor și nivelul de eliminare a prejudiciului sunt determinate pe baza unei comparații detaliate între tipurile de produse din China și din Uniune. Prin urmare, orice presupusă diferență între diversele tipuri de radiatoare este luată în considerare la compararea detaliată a prețurilor. Pe baza celor menționate anterior, argumentul a fost respins.
(64)
În absența oricăror alte observații privind importurile din țara în cauză, se confirmă considerentele 62-67 din regulamentul provizoriu.
4.4. Situația economică a industriei din Uniune
(65)
În lipsa oricăror alte observații în legătură cu observațiile preliminare, se confirmă considerentele 68-71 din regulamentul provizoriu.
4.4.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(66)
În absența observațiilor cu privire la producție, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție, se confirmă considerentele 72-74 din regulamentul provizoriu.
4.4.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(67)
În absența observațiilor cu privire la evoluția volumului vânzărilor și a cotei de piață a industriei din Uniune, considerentul 75 din regulamentul provizoriu se confirmă.
4.4.3. Creșterea
(68)
În absența observațiilor cu privire la creștere, considerentul 76 din regulamentul provizoriu se confirmă.
4.4.4. Ocuparea forței de muncă
(69)
În absența observațiilor cu privire la ocuparea forței de muncă, considerentele 77 și 78 din regulamentul provizoriu se confirmă.
4.4.5. Prețurile unitare medii în Uniune și costul de producție
(70)
În absența observațiilor privind prețurile unitare medii din Uniune și costul de producție, considerentele 79 și 80 din regulamentul provizoriu se confirmă.
4.4.6. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital
(71)
În absența observațiilor privind rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital, considerentele 81-83 din regulamentul provizoriu se confirmă.
4.4.7. Stocuri
(72)
În absența observațiilor cu privire la stocuri, se confirmă considerentul 84 din regulamentul provizoriu.
4.4.8. Amploarea marjei de dumping reale
(73)
În lipsa oricăror observații cu privire la amploarea marjei de dumping reale, considerentul 85 din regulamentul provizoriu se confirmă.
4.4.9. Concluzie privind prejudiciul
(74)
Ancheta a confirmat faptul că majoritatea indicatorilor de prejudiciu au prezentat o tendință descendentă pe parcursul perioadei examinate. În consecință, se confirmă concluzia considerentelor 86-89 din regulamentul provizoriu, conform căreia industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
5.1. Introducere
(75)
În absența oricărei observații referitoare la acesta, se confirmă considerentul 90 din regulamentul provizoriu.
5.2. Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului
(76)
În absența oricărei observații referitoare la efectul importurilor care fac obiectul dumpingului, se confirmă considerentele 91-95 din regulamentul provizoriu.
5.3. Efectul altor factori
5.3.1. Importurile provenind din țări terțe
(77)
În absența oricărei observații privind importurile provenind din țări terțe, se confirmă considerentul 96 din regulamentul provizoriu.
5.3.2. Criza economică
(78)
Una dintre părți a afirmat că eventualul prejudiciu suferit de industria din Uniune a fost cauzat de criza economică, deoarece aceasta a predominat în sectorul construcțiilor și al locuințelor, în special în anumite state membre, cum ar fi Spania și Italia, considerate de către această parte ca fiind principalele piețe de vânzare pentru industria din Uniune.
(79)
Cu toate acestea, ancheta a dezvăluit că industria din Uniune a vândut, de asemenea, volume mari de radiatoare în alte state membre în afară de Spania și Italia. În plus, piața produsului în cauză și a produsului similar nu se limitează la piețele de construcții și locuințe din Spania și Italia. Cu toate acestea, chiar dacă nu se poate exclude faptul că criza economică a avut un impact asupra pieței Uniunii, prezența unor volume crescute de importuri din China la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping a intensificat eventualele efecte negative ale recesiunii economice în cursul perioadei examinate și a împiedicat industria din Uniune să se bucure de redresarea economică generală din cursul PA. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(80)
În lipsa altor observații privind criza economică, se confirmă considerentele 97-100 din regulamentul provizoriu.
5.3.3. Evoluția costului de producție al industriei din Uniune
(81)
S-a afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de creșterea prețului aluminiului, care reprezintă o mare parte a costului de producție a produsului similar.
(82)
Cu toate acestea, se consideră mai degrabă că, într-o piață guvernată de concurență loială, prețurile pot fi stabilite la un nivel care să acopere costurile și să genereze o marjă de profit rezonabilă. După cum se confirmă în considerentul 60, prețurile medii de import din RPC au subcotat în mod continuu prețurile industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate. Ținând seama de presiunea continuă asupra prețurilor, atunci când costurile au crescut, industria din Uniune nu a putut să mărească prețurile în consecință. Prin urmare, acest argument a fost respins.
(83)
În absența oricăror alte observații privind evoluția costului de producție al industriei din Uniune, se confirmă considerentele 101-103 din regulamentul provizoriu.
5.3.4. Rezultatele la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion
(84)
Una dintre părți a afirmat că nivelul și scăderea vânzărilor la export ale industriei din Uniune au avut o influență majoră asupra performanței sale economice globale pe parcursul perioadei examinate.
(85)
Cu toate acestea, ancheta a arătat că, deși vânzările la export ale industriei din Uniune au scăzut în timpul perioadei examinate, ele au rămas o parte importantă din activitatea acesteia, reprezentând 51 % din vânzările totale ale industriei din Uniune în UE în cursul PA și 27 % din producția totală a industriei din Uniune în cursul PA. Astfel, după cum se menționează în considerentul 106 din regulamentul provizoriu, vânzările la export au oferit industriei din Uniune posibilitatea de a realiza economii de scară și, prin urmare, nu au putut fi luate în considerare ca factori care au cauzat prejudiciul material suferit de industria din Uniune în cursul perioadei examinate. Tendința și nivelul vânzărilor la export ale industriei din Uniune nu sunt de natură să rupă legătura de cauzalitate între prejudiciu și importurile originare din RPC la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(86)
Aceeași parte a solicitat dezvăluirea valorilor exporturilor industriei din Uniune și, prin urmare, a prețurilor, având în vedere că numai volumele exporturilor au fost publicate în regulamentul provizoriu. Cu toate acestea, respectivele date nu pot fi divulgate întrucât sunt considerate confidențiale.
(87)
În absența oricărei observații cu privire la rezultatele la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion, se confirmă considerentele 104-106 din regulamentul provizoriu.
5.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(88)
Una dintre părți a afirmat că decizia industriei din Uniune de a crește capacitatea de producție în 2008, împreună cu situația economică dificilă care s-a manifestat și în anii următori constituie principalele cauze ale scăderii gradului de utilizare a capacității de producție a industriei din Uniune și ale rentabilității sale negative. În consecință, s-a afirmat că prejudiciul a fost cauzat de diverși factori interni, cum ar fi criza economică și deciziile greșite în materie de investiții luate de industria din Uniune.
(89)
Cu toate acestea, este evaluată o analiză a prejudiciului luând în considerare toți factorii de prejudiciu împreună, gradul de utilizare a capacității de producție și rentabilitatea reprezentând doar doi dintre acești factori. Ancheta privind prejudiciul a arătat, în special, că volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 16 % pe parcursul perioadei examinate, în timp ce importurile din RPC au crescut cu 77 % în cursul perioadei examinate, iar cota de piață a crescut de la 13 % la 24 % în cursul perioadei examinate. Chiar și în timpul PA, când consumul a crescut în comparație cu 2009, cota de piață a industriei din Uniune a continuat să scadă. În pofida deteriorării altor factori de prejudiciu, un alt semn al situației economice dificile a industriei din Uniune este ilustrat de nivelul stocurilor industriei din Uniune, care a crescut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Prin urmare, creșterea capacității de producție a industriei din Uniune în 2008 ar trebui să fie analizată împreună cu toate aceste alte elemente pentru a obține o imagine completă.
(90)
Deși criza economică a avut un anumit impact negativ asupra situației industriei din Uniune, nu poate fi ignorat nici faptul că importurile din China la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate și, prin urmare, au intensificat orice eventuale efecte negative ale recesiunii economice în cursul perioadei examinate și au împiedicat industria din Uniune să se bucure de redresarea economică generală în cursul PA.
(91)
Ancheta a arătat că între 2009 și PA consumul creștea cu 9 %, în timp ce cota de piață a industriei din Uniune continua să scadă, și că, chiar și cu o situație economică generală mai bună, industria din Uniune nu a fost în măsură să se redreseze, deoarece era întotdeauna sub presiunea importurilor originare din RPC la prețuri scăzute care făceau obiectul unui dumping. Pe baza celor menționate anterior, argumentul a fost respins.
(92)
În absența altor observații referitoare la concluzia privind legătura de cauzalitate, se confirmă considerentele 107-110 din regulamentul provizoriu.
6. INTERESUL UNIUNII
(93)
Nu a existat cooperare din partea utilizatorilor la această anchetă și, în pofida eforturilor întreprinse, după publicarea constatărilor provizorii niciun utilizator nu s-a făcut cunoscut.
(94)
Pe baza informațiilor disponibile, s-a constatat că principalii cumpărători de radiatoare din aluminiu sunt întreprinderile mari de construcții, distribuitorii și comercianții cu ridicata din acest sector, care le revând lanțurilor de magazine specializate sau comercianților cu amănuntul în vederea vânzării către societăți de construcții mai mici sau către utilizatori finali. O evaluare a posibilului impact pe care instituirea de taxe definitive l-ar putea avea asupra părților interesate a arătat că, chiar și cu o potențială creștere de preț de 61 % aplicată fiecărui element de radiator din aluminiu importat, care este cea mai ridicată taxă antidumping propusă, această creștere a prețului pare să fie destul de redusă, deoarece produsul în cauză face parte, de obicei, din proiecte de mare anvergură, în cadrul cărora prețul său reprezintă numai o mică parte din totalul costurilor comerciale. Prin urmare, chiar dacă se ia în considerare cel mai pesimist scenariu, se pare că creșterea prețurilor rezultată ar putea fi absorbită cu ușurință în lanțul vânzărilor din aval.
(95)
În absența observațiilor cu privire la interesul Uniunii, se confirmă considerentele 111-118 din regulamentul provizoriu.
7. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(96)
S-a afirmat că marja de profit utilizată pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil este prea ridicată. S-a susținut că marja de 7,4 %, realizată de producătorii din Uniune incluși în eșantion în anul 2008, a fost de natură excepțională și nerealistă. Din cauza crizei economice care a afectat piața în anii următori a fost imposibil să se ajungă la un asemenea nivel de profit.
(97)
Ar trebui remarcat faptul că această marjă de profit a fost verificată în timpul anchetei, precum și marja de profit realizată de către societățile din eșantion, în condiții de piață normale, și anume în absența dumpingului prejudiciabil. Nu se poate concluziona că criza economică nu a avut niciun impact asupra situației industriei din Uniune, dar volumul importurilor din RPC la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping și care subcotează prețurile practicate de industria din Uniune au continuat să crească pe parcursul întregii perioade examinate în detrimentul prețurilor și a cotei de piață a industriei din Uniune. Prin urmare, este clar că importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au intensificat orice efect al recesiunii economice asupra industriei din Uniune. În consecință, afirmația a fost respinsă.
(98)
S-a afirmat, de asemenea, că au fost subestimate costurile ulterioare importului utilizate pentru a calcula marjele de subcotare și de prejudiciu (0,2 %, incluzând toate costurile necesare pentru a pune mărfurile în liberă circulație în UE, cum ar fi costurile de manipulare și comisioanele vamale, însă excluzând taxa de import). Conform afirmațiilor acestei părți, costurile ulterioare importului ar trebui să includă costurile de manipulare, comisioanele vamale și costurile de transport intern estimate la 3,5 %. În vederea calculării subcotării prețurilor de vânzare și a subcotării prețurilor indicative, prețul la frontiera UE este comparat cu prețul franco fabrică al producătorilor industriali din Uniune. Prețul la frontiera UE trebuie să includă toate costurile necesare pentru a pune mărfurile în liberă circulație în UE (și anume comisioanele vamale și costurile de manipulare), dar nu orice cost de transport intern, după cum a afirmat partea în cauză. În consecință, afirmația a fost respinsă.
(99)
În lipsa altor observații cu privire la nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă metodologia descrisă în considerentele 119-123 din regulamentul provizoriu.
7.2. Forma și nivelul taxelor
(100)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping definitive pentru importurile produsului în cauză la nivelul marjei celei mai scăzute (de dumping sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În consecință, nivelurile taxei ar trebui să fie instituite la nivelul marjelor de prejudiciu constatate.
(101)
Taxele antidumping definitive propuse sunt următoarele:
Țara
Societate
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Taxa definitivă
RPC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co., Ltd
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Sira Group [Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd și Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd]
23,0 %
14,9 %
14,9 %
Alte societăți cooperante
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Toate celelalte societăți (marja de dumping la nivel național)
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(102)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților respective, în cursul anchetei. Astfel, aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă în cazul „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare din RPC și fabricate de societăți, și anume de persoanele juridice menționate. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților expres menționate, nu pot beneficia de aceste niveluri și li se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(103)
Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare din cauza diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale prevăd prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care respectă cerințele prezentate în anexa II la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor celorlalți exportatori.
(104)
În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate iniția o anchetă privind eludarea. Ancheta poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și, prin urmare, de a institui o taxă la scară națională.
(105)
Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau în urma creării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui adresată de îndată Comisiei (8) și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzări interne și de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări de denumire a entității sau în urma creării acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, prezentul regulament va fi modificat în consecință prin actualizarea listei de societăți care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping.
(106)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei la nivel național ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(107)
În vederea asigurării tratamentului egal între orice noi exportatori și societățile cooperante neincluse în eșantion, enumerate în anexa I la prezentul regulament, ar trebui să se prevadă ca media ponderată a taxei instituite asupra acestora din urmă să se aplice oricăror noi exportatori, care ar fi altfel îndreptățiți la o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, întrucât articolul respectiv nu se aplică în cazul în care s-a folosit eșantionarea.
7.3. Perceperea definitivă a taxelor antidumping provizorii
(108)
Având în vedere amploarea marjei de dumping și dat fiind nivelul prejudiciului provocat industriei din Uniune, se consideră necesar ca sumele asigurate prin taxa antidumping provizorie instituită prin regulamentul provizoriu să fie colectate definitiv până la limita valorii taxelor definitive instituite,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de radiatoare din aluminiu și de elemenți sau secțiuni din care sunt compuse astfel de radiatoare, indiferent dacă acești elemenți sunt asamblați în blocuri, cu excepția radiatoarelor și a elemenților și secțiunilor lor de tip electric, încadrate în prezent la codurile NC ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 și ex 7616 99 90 (coduri TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 și 7616999091) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco la frontiera Uniunii, înainte de aplicarea taxei, al produsului prezentat la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos este stabilit după cum urmează:
Societate
Taxa definitivă
Cod adițional TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6 %
B272
Metal Group Co. Ltd
56,2 %
B273
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd
14,9 %
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd
14,9 %
B280
Societățile enumerate în anexa I
21,2 %
Toate celelalte societăți
61,4 %
B999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.
(4) Cu excepția cazurilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele depuse sub formă de taxă antidumping provizorie în temeiul Regulamentului (UE) nr. 402/2012 la importurile de radiatoare din aluminiu originare din Republica Populară Chineză se percep definitiv. Sumele depuse care depășesc nivelurile taxei antidumping definitive se returnează.
Articolul 3
În cazul în care orice nou producător-exportator din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei suficiente dovezi care să demonstreze faptul că:
-
nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 iulie 2010 până la 30 iunie 2011);
-
nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament;
-
a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă care stă la baza măsurilor sau și-a asumat obligația contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune,
Consiliul, hotărând cu majoritate simplă, la propunerea Comisiei, prezentată după consultarea Comitetului consultativ, poate modifica articolul 1 alineatul (2) prin adăugarea noului producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion și supuse astfel taxei medii ponderate de 21,2 %.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 29 octombrie 2012.