NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 258/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu na období 2014-2020 a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 716/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES (3) zavedlo program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu. Na základě tohoto rozhodnutí je Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG), Nadaci mezinárodních standardů účetního výkaznictví (nadace IFRS), jež je právním nástupcem Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF), a Radě pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) poskytováno do 31. prosince 2013 spolufinancování ze strany Unie ve formě grantů na provozní náklady.
(2)
Krize na finančních trzích, která se projevuje od roku 2008, posunula otázku účetního výkaznictví a provádění auditů do popředí zájmu politik Unie. Řádně fungující společný rámec účetního výkaznictví je nezbytný pro vnitřní trh, pro efektivní fungování kapitálových trhů a pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v Unii.
(3)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při zajištění toho, aby investoři měli k dispozici podstatné informace týkající se účetní rozvahy, výsledovky a peněžních toků, ale podporuje rovněž efektivní správu a řízení společností.
(4)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při ochraně zájmů akcionářů a věřitelů, ale současně tvoří i základ obezřetnostní regulace, neboť všechny zásadní legislativní nástroje v oblasti finančních služeb, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), se opírají o podnikové účetní výkazy. Regulátoři vycházejí z účetní terminologie, když posuzují, jaká rizika určitá společnost podstupuje, a tedy i jaké kroky by měla učinit.
(5)
V globálním hospodářství je třeba vytvořit globální účetní jazyk, přičemž je třeba zohlednit četné a rozmanité již používané účetní zvyklosti. Skupina G20 opakovaně vyzývá k zavedení celosvětových účetních standardů a ke sbližování současných a budoucích účetních standardů. Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) vypracované Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB) jsou přejímány a používány v mnoha státech po celém světě, ale ne v některých důležitých. Takové mezinárodní účetní standardy musí být vytvářeny transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Pro zajištění respektování zájmů Unie a vysoce kvalitních celosvětových standardů slučitelných s právem Unie je nezbytné, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů odpovídajícím způsobem zohledněny. Tyto zájmy zahrnují zachování zásady, aby účetní závěrky poskytovaly „věrný a poctivý obraz“ a byly spolehlivé a srozumitelné, srovnatelné a relevantní.
(6)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6) by IFRS měly být začleněny do práva Unie, aby byly používány společnostmi s cennými papíry kotovanými na regulovaném trhu v Unii, pouze pokud IFRS splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení, včetně požadavku, aby účetní závěrka podávala „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7). IFRS tudíž hrají významnou úlohu ve fungování vnitřního trhu a Unie má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu, v rámci něhož jsou IFRS vypracovávány a schvalovány, byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh.
(7)
IFRS vydává IASB a související výklad těchto standardů vydává Výbor pro výklad IFRS, což jsou dva orgány v rámci nadace IFRS. Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování nadace IFRS.
(8)
EFRAG byla založena v roce 2001 evropskými organizacemi, které zastupují emitenty a účetní podílející se na účetním výkaznictví. V souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 poskytuje EFRAG Komisi stanoviska ohledně toho, zda je účetní standard vydaný IASB nebo výklad vydaný Výborem pro výklad IFRS, který má být převzat, v souladu s kritérii pro přejímání stanovenými v uvedeném nařízení.
(9)
EFRAG přebírá úlohu „jednotného evropského hlasu v oblasti účetnictví“ na globální scéně. Z tohoto titulu poskytuje EFRAG náměty v procesu vytváření standardů IASB. Vzhledem k významným názorovým rozdílům mezi jednotlivými členskými státy a zúčastněnými subjekty by se měla EFRAG, má-li výše uvedenou úlohu plnit, seznámit se všemi možnými názory, které jsou v Unii zastávány, v řádném postupu, v němž hrají zásadní úlohu vnitrostátní orgány stanovující standardy, vlády, regulátoři a další zúčastněné subjekty. Veškeré interakce EFRAG s IASB by měly být zcela transparentní a jakékoli rozhodnutí EFRAG by mělo být přijato po náležité konzultaci s vnitrostátními orgány stanovujícími standardy.
(10)
S přihlédnutím k významu EFRAG při posuzování toho, zda jsou IFRS v souladu s požadavkem práva obchodních společností Unie a její politiky v této oblasti, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1606/2002, je nezbytné, aby Unie zajistila stabilní financování EFRAG, a přispěla tak na její financování.
(11)
Dne 12. listopadu 2013 Komise zveřejnila zprávu Philippa Maystadta, zvláštního poradce komisaře pro vnitřní trh a služby (dále jen „zpráva zvláštního poradce“), v níž nastínil potenciální reformy správy a řízení EFRAG, jejichž cílem je posílit přispění Unie k rozvoji mezinárodních účetních standardů. Za účelem dosažení očekávaných cílů programu spolufinancování zavedeného tímto nařízením (dále jen „program“) je nutné, aby byly revidovány mechanismy správy a řízení v souladu s doporučeními uvedenými ve zprávě zvláštního poradce a aby byly tyto reformy neprodleně provedeny. Komise by měla sledovat provádění reformy správy a řízení v EFRAG a informovat Evropský parlament a Radu o pokroku v jejím provádění. Za tímto účelem by Komise do 31. března 2014 měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o provádění reformy správy a řízení.
(12)
Odborná práce EFRAG by měla být zaměřena na odborné poradenství Komisi ohledně schválení IFRS, jakož i vhodnou účast v procesu vývoje IFRS, a měla by zajistit, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů náležitě zohledněny. Tyto zájmy by měly zahrnovat pojem „obezřetnosti“, zachování požadavku na „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU, a měly by brát v úvahu dopad standardů na finanční stabilitu a hospodářství. Komise by měla posuzovat odbornou práci EFRAG ve zprávách vypracovaných v souladu s kritérii stanovenými v tomto nařízení.
(13)
Pokud jde o oblast povinných auditů, zřídila v roce 2005 Monitorovací skupina, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (IFAC), PIOB. Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (ISA) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. ISA je možné přijmout k uplatňování v Unii zejména za předpokladu, že tyto standardy byly vypracovány řádným a transparentním způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (8). Návrhy Komise týkající se oblasti auditu ze dne 30. listopadu 2011 rovněž předpokládají zavedení ISA v Unii.
(14)
Zavedení ISA v Unii a klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené směrnicí 2006/43/ES, znamená, že Unie má přímý zájem na zajištění toho, aby postupy pro vypracovávání a schvalování ISA zajistily jejich soulad s právním rámcem vnitřního trhu. Návrh Komise na změnu směrnice 2006/43/ES také výslovně uznává úlohu PIOB. Je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB.
(15)
Subjekty pracující v oblasti účetnictví a auditu jsou velmi závislé na financování a mají v Unii významnou úlohu, která je rozhodující pro fungování vnitřního trhu. Navrhovaní příjemci programu zavedeného rozhodnutím č. 716/2009/ES byli spolufinancováni granty na provozní náklady z rozpočtu Unie, jež jim umožnily posílit jejich finanční nezávislost na soukromém sektoru a zdrojích ad hoc, a tím i zvýšit jejich možnosti a důvěryhodnost. Financování z veřejných zdrojů by však samo o sobě nemělo být chápáno jako potvrzení této nezávislosti na soukromém sektoru. Měla by být především požadována větší transparentnost v otázkách spojených s členstvím v radách mimo jiné IASB a EFRAG s cílem zajistit, aby v procesech vytváření standardů a schvalování byly zastoupeny všechny zúčastněné subjekty. EFRA a IASB by měly přijmout veškerá vhodná opatření, aby nedošlo ke střetu zájmů, včetně požadavků na zveřejňování informací přizpůsobených funkci a odpovědnosti různých kategorií zaměstnanců těchto organizací.
(16)
Zkušenosti ukázaly, že spolufinancování Unií zajišťuje, že se těmto příjemcům dostane jasného, stabilního, diverzifikovaného, řádného a odpovídajícího financování, a přispěje k tomu, aby tito příjemci byli schopni plnit své úkoly v oblasti veřejného zájmu nezávisle a účinně. Dostatečné finanční prostředky by proto měly být i nadále poskytovány prostřednictvím příspěvku Unie na vytváření mezinárodních účetních a auditorských standardů, zejména pak nadaci IFRS, EFRAG a PIOB.
(17)
Kromě změny struktury financování podstoupily nadace IFRS a EFRAG reformy správy a řízení s cílem zajistit, aby bylo v rámci jejich struktury a vnitřních postupů zajištěno, že budou schopny plnit své poslání v oblasti veřejného zájmu nezávisle, účinně, transparentně a demokraticky. V souvislosti s nadací IFRS byla v roce 2009 vytvořena Rada pro monitorování, která má zajišťovat veřejnou kontrolu a dohled, zlepšila se efektivita Poradního výboru pro standardy, zvýšila se transparentnost a role posuzování dopadů byla formalizována jako součást řádného postupu IASB. Úsilí o zlepšení řízení těchto subjektů bude pokračovat. V roce 2013 zahájila Komise hodnocení uplatňování nařízení (ES) č. 1606/2002. Rozsah hodnocení se týká zejména kritérií pro schvalování IFRS v Unii, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení, a opatření v oblasti správy a řízení přijatá nadací IFRS a IASB. Komise má v úmyslu hodnocení dokončit a o výsledcích podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2014. V případě potřeby předloží Komise legislativní návrh ke zlepšení fungování uvedeného nařízení.
(18)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částkou v ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (9).
(19)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (10) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (11), jež chrání finanční zájmy Unie, mají být používána při provádění programu se zřetelem na zásady jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, na omezení počtu případů, ve kterých si Komise ponechává přímou odpovědnost za provádění a řízení, a na požadovanou úměrnost mezi výší zdrojů a administrativní zátěží související s jejich použitím.
(20)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů.
(21)
Očekává se, že program přispěje k zajištění porovnatelnosti a transparentnosti účetních závěrek společností napříč Unií a k tomu, aby byly brány v potaz potřeby Unie v kontextu celosvětové harmonizace standardů finančního výkaznictví. Jednotný evropský postoj by přispěl k podpoře mezinárodního uznání IFRS, konvergence a vysoce kvalitních mezinárodních auditorských standardů ve všech členských státech. Program rovněž přispívá k naplňování strategie Evropa 2020 tím, že podporuje vznik jednotného trhu finančních služeb a kapitálu, jakož i k vnější dimenzi této strategie.
(22)
Toto nařízení by mělo umožnit spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti vypracovávání standardů, jejich schvalování nebo dohlížení na procesy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a auditů, a tuto politiku podporuje.
(23)
Financování Unií je navrhováno pro jasně vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Ve stávajícím institucionálním rámci by měl mechanismus financování zajistit stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu k Unii nebo ve veřejném zájmu nezávisle a účinně. Tyto subjekty by měly zveřejňovat rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
(24)
S ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce by měla Komise předložit v březnu 2014 a poté počínaje rokem 2015 každoročně, nejpozději v červnu, zprávu o pokroku EFRAG při provádění reforem správy a řízení. IASB iniciovala revizi koncepčního rámce. Po vydání revidovaného koncepčního rámce by měla Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případných změnách v koncepčním rámci a jejich zdůvodnění, se zaměřením především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti a zajištění „věrného a poctivého obrazu“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU. Příjemci by měli zajistit účinné a hospodárné využití prostředků z veřejných zdrojů, včetně cestovních a souvisejících výdajů.
(25)
Program by měl nahradit předchozí program spolufinancování pro uvedené příjemce. Proto by mělo být v zájmu právní jistoty zrušeno rozhodnutí č. 716/2009/ES.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení programu Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, na období 2014-2020, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(27)
Jakákoli finanční podpora pro nové příjemce, a to i tehdy, jedná-li se o přímé nástupce jednoho z příjemců uvedených v tomto nařízení, podléhá schválení Evropským parlamentem a Radou v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(28)
Dobu použitelnosti tohoto nařízení je vhodné uvést do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (12). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Zavádí se program Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů (dále jen „program“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Program se vztahuje na činnosti související s vypracováváním nebo poskytováním vstupních informací pro vypracovávání standardů, s používáním, hodnocením nebo sledováním standardů nebo dohlížením na procesy vytváření standardů na podporu provádění politik Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, které vykonává nadace IFRS, EFRAG nebo PIOB.
Článek 2
Cíl
Cílem programu je zlepšit podmínky pro účinné fungování vnitřního trhu podporou transparentního a nezávislého rozvoje mezinárodních standardů účetního výkaznictví a auditů.
Článek 3
Příjemci
1. Příjemci programu jsou:
a)
v oblasti účetního výkaznictví:
i)
EFRAG na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016,
ii)
nadace IFRS,
b)
v oblasti auditů: PIOB.
2. Subjekty činné v oblasti účetního výkaznictví a v oblasti auditů, které obdrží finanční prostředky Unie prostřednictvím programu, mají povinnost postupovat s řádnou péčí, aby zajistily svou nezávislost a účinné a hospodárné využívání prostředků z veřejných zdrojů, bez ohledu na různorodé zdroje financování, které mohou přijímat.
Článek 4
Udělování grantů
Finanční prostředky v rámci programu jsou poskytovány v podobě grantů na provozní náklady udělovaných na ročním základě.
Článek 5
Transparentnost
Každý příjemce finančních prostředků udělených na základě programu uvede na patřičně viditelném místě, například na internetových stránkách, ve svých publikacích nebo ve výroční zprávě, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Unie, a rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
Článek 6
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období 2014-2020 činí 43 176 000 EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Orientační rozpis finančního krytí uvedeného v odstavci 1 pro všechny tři příjemce je následující:
a)
pro EFRAG: 9 303 000 EUR,
b)
pro nadaci IFRS: 31 632 000 EUR,
c)
pro PIOB: 2 241 000 EUR.
Článek 7
Provádění programu
Komise program provádí prostřednictvím ročních pracovních programů v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Každý roční pracovní program plní cíl programu stanovený v článku 2 tohoto nařízení tím, že určí:
a)
očekávané výsledky,
b)
přehled rozpočtu podle jednotlivých příjemců, v souladu s orientačními částkami stanovenými v čl. 6 odst. 3.
Za účelem zajištění transparentnosti roční pracovní program také formou odkazu uvádí cíle stanovené v článku 2, způsob provádění stanovený v článku 4 a zjištění vyplývající ze zpráv.
Komise přijímá roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Evropské unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět, prostřednictvím kontroly dokumentů i kontrol na místě, audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (13) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol.
Článek 9
Hodnocení
1. Do 31. března 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě první zprávu o nezbytných reformách správy a řízení v oblasti účetnictví a finančních informací týkající se EFRAG, zohledňující mimo jiné vývoj po vydání doporučení obsaženého ve zprávě zvláštního poradce, a o opatřeních, která již EFRAG podnikla za účelem provedení těchto reforem.
2. Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zjištěních vyplývajících z jejího hodnocení nařízení (ES) č. 1606/2002, včetně případných návrhů na změnu uvedeného nařízení za účelem jeho lepšího fungování, a také o mechanismech správy a řízení ve všech příslušných orgánech.
3. Počínaje rokem 2015 připraví Komise výroční zprávu o činnosti nadace IFRS týkající se vývoje IFRS, PIOB a EFRAG.
4. Pokud jde o nadaci IFRS, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat její činností, a zejména obecnými zásadami, podle nichž byly vypracovány nové standardy. Zpráva rovněž zhodnotí, zda IFRS náležitě zohledňují různé podnikatelské modely, zda odrážejí skutečné důsledky ekonomických transakcí, zda nejsou příliš složité a zda dokáží zabránit zkreslení z důvodu krátkodobé perspektivy nebo nestálosti.
Po vydání revidovaného koncepčního rámce se zpráva zaměří na případné změny v koncepčním rámci, a především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti.
5. Pokud jde o PIOB či její nástupnickou organizaci, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 věnovat vývoji v souvislosti s diverzifikací financování. Pokud financování od IFAC přesáhne v určitém roce dvě třetiny celkového ročního objemu finančních prostředků PIOB, předloží Komise návrh na omezení svého ročního příspěvku na daný rok na nejvýše 300 000 EUR.
6. Pokud jde o EFRAG, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat následujícími otázkami:
a)
zda EFRAG při své odborné práci na mezinárodních účetních standardech náležitě zohledňuje požadavek uvedený v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002, zejména při posuzování toho, zda jsou nové nebo pozměněné IFRS v souladu se zásadou „věrného a poctivého obrazu“ a zda odpovídají evropskému veřejnému zájmu;
b)
zda EFRAG při své odborné práci na IFRS poskytuje odpovídající hodnocení toho, zda navržené, nové či pozměněné mezinárodní účetní standardy vypracované IASB jsou podložené a odpovídají potřebám Unie s ohledem na rozmanitost účetních a hospodářských modelů a názorů v Unii; a
c)
jakého pokroku dosáhla EFRAG při provádění reforem správy a řízení s ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce.
Bude-li to vhodné, předloží Komise legislativní návrh na pokračování financování EFRAG po 31. prosinci 2016.
7. Komise předá zprávu uvedenou v odstavci 3 Evropskému parlamentu a Radě každoročně nejpozději 30. června.
8. Nejpozději dvanáct měsíců před koncem programu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosažení cíle programu. Tato zpráva zhodnotí přinejmenším celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění a celkovou a individuální účinnost pracovního programu příjemců z hlediska dosažení cíle uvedeného v článku 2.
9. Komise zašle zprávy uvedené v tomto článku pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
Článek 10
Zrušení
Rozhodnutí č. 716/2009/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
REGULAMENTUL (UE) NR. 258/2014 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 3 aprilie 2014
de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 și de abrogare a Deciziei nr. 716/2009/CE
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),
întrucât:
(1)
Decizia nr. 716/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) a instituit un program comunitar de sprijinire a activităților specifice din domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului. Pe baza respectivei decizii, Grupul consultativ european pentru raportarea financiară (EFRAG), Fundația pentru standarde internaționale de raportare financiară (Fundația IFRS), care este succesorul legal al Fundației Comitetului pentru standardele internaționale de contabilitate (IASCF) și Consiliul de supraveghere a interesului public (PIOB) au beneficiat de cofinanțare din partea Uniunii sub forma unor subvenții operaționale până la 31 decembrie 2013.
(2)
Criza de pe piețele financiare care este în desfășurare din 2008 a plasat problema raportării financiare și a auditului în centrul agendei politice a Uniunii. Un cadru de raportare financiară comun care funcționează corespunzător este esențial pentru piața internă, pentru funcționarea eficace a piețelor de capital și pentru realizarea pieței integrate a serviciilor financiare în Uniune.
(3)
Pe lângă faptul că joacă un rol central în asigurarea faptului că investitorii dispun de informații importante privind bilanțul, contul de profit și pierderile și fluxurile de numerar, situațiile financiare reprezintă un factor de sprijin pentru o guvernanță corporativă eficace.
(4)
Pe lângă faptul că joacă un rol vital în protejarea intereselor acționarilor și ale creditorilor, situațiile financiare reprezintă fundamentul reglementării prudențiale, în sensul că toate instrumentele legislative importante privind serviciile financiare se bazează pe situațiile financiare ale societăților, inclusiv Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Autoritățile de reglementare se bazează pe terminologia contabilă pentru a înțelege riscurile pe care și le asumă o societate și, prin urmare, ce trebuie solicitat de la societatea respectivă.
(5)
Într-o economie globalizată este nevoie de un limbaj contabil comun la nivel mondial, care să țină seama totodată de numeroasele tradiții diferite în materie de contabilitate care sunt utilizate deja. G20 a solicitat în repetate rânduri stabilirea unor standarde de contabilitate la nivel mondial și convergența dintre standardele de contabilitate actuale și cele viitoare. Standardele internaționale de raportare financiară (IFRS) elaborate de Consiliul pentru standarde internaționale de contabilitate (IASB) sunt adoptate și utilizate în multe jurisdicții din întreaga lume, cu excepția câtorva jurisdicții importante. Astfel de standarde de contabilitate internaționale trebuie elaborate printr-un proces transparent și care să beneficieze de legitimitate democratică. Pentru a garanta că interesele Uniunii sunt respectate și că standardele la nivel mondial au o calitate înaltă și sunt compatibile cu legislația Uniunii, este esențial ca interesele Uniunii să fie reprezentate în mod adecvat în procesul de stabilire a standardelor internaționale. Printre interesele respective se numără menținerea principiului conform căruia situațiile financiare ar trebui să ofere „o imagine fidelă” și ar trebui să fie fiabile, ușor de înțeles, comparabile și relevante.
(6)
În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (6), standardele IFRS ar trebui încorporate în dreptul Uniunii pentru a fi aplicate de societățile ale căror valori mobiliare sunt cotate pe o piață reglementată din Uniune numai dacă IFRS respectă criteriile stabilite în regulamentul respectiv, inclusiv cerința conform căreia situațiile financiare trebuie să ofere „o imagine fidelă”, așa cum este prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7). Astfel, IFRS joacă un rol important în funcționarea pieței interne și, prin urmare, Uniunea este direct interesată să se asigure că procesul prin care sunt elaborate și aprobate IFSR conduce la stabilirea de standarde care respectă cerințele cadrului juridic al pieței interne.
(7)
Standardele IFRS sunt emise de IASB, iar interpretările aferente de către Comitetul pentru interpretarea IFRS, două organisme din cadrul Fundației IFRS. Prin urmare, este important să se stabilească măsuri de finanțare corespunzătoare pentru Fundația IFRS.
(8)
EFRAG a fost înființat în 2001 de către organizații europene reprezentând emitenți de standarde și profesioniști din sectorul contabilității implicați în procesul de raportare financiară. În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002, EFRAG furnizează Comisiei avize privind măsura în care un standard contabil emis de IASB sau o interpretare emisă de Comitetul pentru interpretarea IFRS, care urmează să fie aprobate, respectă criteriile de aprobare stabilite în regulamentul respectiv.
(9)
EFRAG își asumă rolul de „voce unică a Europei în materie de contabilitate” pe scena mondială. În această calitate, EFRAG contribuie la procesul de stabilire a standardelor de către IASB. Pentru a putea îndeplini acest rol, EFRAG ar trebui să ia cunoștință de toate punctele de vedere posibile exprimate în Uniune în timpul procedurii în cadrul căreia organismele naționale care stabilesc standardele, guvernele și organismele de reglementare naționale, precum și alte părți interesate îndeplinesc un rol esențial, date fiind diferențele de opinie importante care există deja între statele membre și diverse părți interesate. Toate interacțiunile EFRAG cu IASB ar trebui să fie pe deplin transparente, iar EFRAG ar trebui să ia orice decizie după o consultare deplină cu organismele naționale care stabilesc standarde.
(10)
Având în vedere rolul pe care îl joacă EFRAG în procesul de evaluare a măsurii în care IFRS respectă cerințele legislației și ale politicii Uniunii privind societățile comerciale, astfel cum prevede Regulamentul (CE) nr. 1606/2002, este necesar ca Uniunea să asigure finanțarea stabilă a EFRAG prin contribuții la această finanțare.
(11)
La 12 noiembrie 2013, Comisia a publicat raportul consilierului special, Philippe Maystadt, al comisarului responsabil pentru piața internă și servicii („raportul consilierului special”), în care acesta a evidențiat potențialele reforme în materie de guvernanță în cadrul EFRAG, care urmăresc să consolideze contribuția Uniunii la dezvoltarea standardelor internaționale de contabilitate. Pentru a atinge obiectivele preconizate ale programului de cofinanțare instituit prin prezentul regulament („programul”), este necesar ca acordurile privind guvernanța să fie revizuite în conformitate cu recomandările din raportul consilierului special și ca aceste reforme să fie puse în aplicare fără întârziere. Comisia ar trebui să monitorizeze punerea în aplicare a reformei guvernanței în cadrul EFRAG și să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la progresele înregistrate în acest sens. Astfel, până la 31 martie 2014, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la punerea în aplicare a reformei în materie de guvernanță.
(12)
Activitatea cu caracter tehnic a EFRAG ar trebui să se concentreze pe consultanța tehnică acordată Comisiei cu privire la aprobarea IFRS, precum și pe o participare adecvată în procesul de dezvoltare ale unor astfel de IFRS, și ar trebui să garanteze că interesele Uniunii sunt luate în considerare în mod adecvat în cadrul procesului internațional de stabilire a standardelor. Aceste interese ar trebui să includă noțiunea de „prudență”, menținerea cerinței privind „imaginea fidelă”, prevăzute în Directiva 2013/34/UE și ar trebui să țină seama de impactul standardelor asupra stabilității financiare și a economiei. Comisia ar trebui să evalueze activitatea tehnică a EFRAG în cadrul rapoartelor întocmite în conformitate cu criteriile stabilite în prezentul regulament.
(13)
În domeniul auditului statutar, PIOB a fost creat în 2005 de către Grupul de monitorizare, o organizație internațională responsabilă de monitorizarea reformei în materie de guvernanță a Federației Internaționale a Contabililor (IFAC). Rolul PIOB este acela de a supraveghea procesul care conduce la adoptarea standardelor internaționale de audit (ISA) și alte activități de interes public ale IFAC. Este posibilă adoptarea de ISA pentru aplicarea în Uniune, cu condiția, în special, ca acestea să fie elaborate respectându-se în mod corespunzător procedurile, supravegherea publică și transparența, astfel cum se prevede la articolul 26 din Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8). Propuneri din domeniul auditului, din 30 noiembrie 2011, au în vedere, de asemenea, introducerea ISA în Uniune.
(14)
Introducerea ISA în Uniune și rolul-cheie pe care îl joacă PIOB în garantarea respectării cerințelor prevăzute în Directiva 2006/43/CE fac ca Uniunea să fie direct interesată să se asigure că procesul prin care sunt elaborate și aprobate aceste standarde conduce la stabilirea unor standarde care respectă cerințele cadrului juridic al pieței interne. Propunerea Comisiei de modificare a Directivei 2006/43/CE recunoaște, de asemenea, în mod explicit rolul PIOB. Prin urmare, este important să se asigure măsuri de finanțare corespunzătoare pentru PIOB.
(15)
Organismele care activează în domeniul contabilității și în cel al auditului depind în mare măsură de finanțare și îndeplinesc în Uniune roluri importante și decisive pentru funcționarea pieței interne. Beneficiarii propuși ai programului instituit prin Decizia nr. 716/2009/CE au fost cofinanțați prin subvenții operaționale de la bugetul Uniunii, ceea ce le-a permis să își consolideze independența financiară față de finanțările din partea sectorului privat și față de sursele ad-hoc, ceea ce a contribuit la creșterea credibilității și capacității acestora. Totuși, nu ar trebui să se considere că finanțarea publică în sine confirmă independența față de sectorul privat. În special, ar trebui impusă o mai mare transparență în ceea ce privește membrii conducerii, printre altele în cazul IASB și EFRAG, pentru a se asigura faptul că toate părțile interesate sunt reprezentate în cadrul procesului de aprobare de stabilire a standardelor. EFRAG și IASB ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a evita conflictele de interese, inclusiv cerințe de publicare adaptate la funcția și responsabilitățile diferitelor categorii de personal angajat în astfel de organizații.
(16)
Experiența a arătat că o cofinanțare din partea Uniunii garantează că beneficiarii au parte de o finanțare clară, stabilă, diversificată, solidă și adecvată și le permite acestora să își îndeplinească misiunea de interes public într-un mod independent și eficient. Prin urmare, ar trebui să se asigure în continuare o finanțare suficientă prin intermediul unei contribuții a Uniunii la funcționarea procesului de stabilire a standardelor internaționale în materie de contabilitate și audit, în special prin finanțarea Fundației IFRS, a EFRAG și a PIOB.
(17)
Pe lângă modificarea modelelor lor de finanțare, IFRS si EFRAG au făcut obiectul unor reforme în materie de guvernanță pentru a se asigura că, prin structura și procesele lor, ele își îndeplinesc misiunea de interes public într-un mod independent, eficient, transparent și legitim din punct de vedere democratic. În ceea ce privește Fundația IFRS, a fost creat în 2009 consiliul de monitorizare, pentru a asigura răspunderea și supravegherea publică, a fost sporită eficiența Consiliului consultativ pentru standarde, a fost ameliorată transparența și a fost formalizat rolul evaluărilor impactului ca parte a procedurilor IASB. Eforturile de îmbunătățire a modului în care sunt guvernate organismele respective vor continua. În 2013, Comisia a inițiat o evaluare a aplicării Regulamentului (CE) nr. 1606/2002. Evaluarea se referă în special la criteriile de adoptare ale IFRS în Uniune, conform dispozițiilor de la articolul 3 alineatul (2) din respectivul regulament și la modalitățile de guvernanță realizate de către Fundația IFRS și de către IASB. Până la 31 decembrie 2014, Comisia intenționează să finalizeze evaluarea și să prezinte rezultatele Parlamentului European și Consiliului. Dacă va fi cazul, Comisia va prezenta o propunere legislativă pentru îmbunătățirea funcționării regulamentului respectiv.
(18)
Prezentul regulament prevede pentru întreaga durată a programului un pachet financiar care să constituie cadrul de referință prioritar pentru Parlamentul European și Consiliu în timpul procedurii bugetare anuale, în sensul punctului 17 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestionare financiară (9).
(19)
Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (10), precum și Regulamentul delegat (UE, Euratom) nr. 1268/2012 (11), care protejează interesele financiare ale Uniunii, trebuie aplicate în cursul punerii în aplicare a programului ținând seama de principiul simplității și de cel al consecvenței la alegerea instrumentelor bugetare, de restrângerea numărului de cazuri în care Comisiei îi revine responsabilitatea directă privind punerea în aplicare și gestionarea acestora, precum și de proporționalitatea necesară între nivelul resurselor și sarcinile administrative legate de utilizarea acestora.
(20)
Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să fie conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește stabilirea programelor de activitate anuale.
(21)
Se preconizează ca programul să contribuie la îndeplinirea obiectivelor de asigurare a comparabilității și a transparenței situațiilor financiare ale societăților din întreaga Uniune și de sensibilizare cu privire la nevoile Uniunii în contextul armonizării la nivel mondial a standardelor de raportare financiară. Exprimarea unui punct de vedere european comun ar contribui la promovarea acceptării pe plan internațional a IFRS, a convergenței și a unui nivel ridicat de calitate a standardelor internaționale de audit în toate statele membre. Programul ar trebui să contribuie, de asemenea, la Strategia Europa 2020, prin consolidarea pieței unice a serviciilor financiare și a capitalului, precum și la dimensiunea externă a strategiei.
(22)
Prezentul regulament ar trebui să prevadă posibilitatea de cofinanțare a activităților anumitor organisme care urmăresc obiective care fac parte din politica Uniunii în domeniul elaborării și aprobării standardelor sau al supravegherii proceselor de stabilire a standardelor referitoare la raportarea financiară și audit și care susțin această politică.
(23)
Finanțarea din partea Uniunii este propusă pentru un număr bine definit și limitat de organisme dintre cele mai importante din domeniul raportării financiare și al auditului. În cadrul instituțional actual, mecanismele de finanțare ar trebui să asigure o finanțare stabilă, diversificată, solidă și adecvată, pentru a permite organismelor în cauză să își îndeplinească misiunea legată de Uniune sau de interesul public în mod independent și eficient. Aceste organisme ar trebui să publice cifre defalcate cu privire la sursele de finanțare alternative.
(24)
Ținând seama de progresele înregistrate în urma recomandărilor menționate în raportul consilierului special, Comisia ar trebui ca, în martie 2014 și anual începând cu 2015, cel târziu în luna iunie, să prezinte rapoarte cu privire la progresele înregistrate de EFRAG în punerea în aplicare a reformelor sale în materie de guvernanță. IASB a început revizuirea cadrului conceptual. La apariția cadrului conceptual revizuit, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului orice modificări ale cadrului conceptual și motivele acestora, cu accent deosebit pe conceptele de prudență și fiabilitate, asigurându-se respectarea cerinței privind o imagine fidelă, prevăzută în Directiva 2013/34/UE. Beneficiarii ar trebui să garanteze utilizarea eficientă și economică a banilor publici, inclusiv a cheltuielilor de deplasare și a cheltuielilor conexe.
(25)
Programul ar trebui să înlocuiască programul anterior de cofinanțare a beneficiarilor. Prin urmare, în interesul securității juridice, Decizia nr. 716/2009/CE ar trebui abrogată.
(26)
Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume instituirea unui program al Uniunii pentru perioada 2014-2020 în vederea sprijinirii activităților organismelor care contribuie la îndeplinirea obiectivelor de politică ale Uniunii în materie de raportare financiară și audit, nu pot fi realizate într-un mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele sale, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor menționate.
(27)
Orice demers de finanțare a unor beneficiari noi, chiar și în cazul în care aceștia sunt succesori direcți ai unuia dintre beneficiarii enumerați în prezentul regulament, ar trebui să facă obiectul aprobării Parlamentului European și a Consiliului, în conformitate cu articolul 294 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
(28)
Se impune alinierea duratei de aplicare a prezentului regulament cu cea a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului (12). Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiect și domeniu de aplicare
(1) Se instituie un program al Uniunii (denumit în continuare „programul”) pentru perioada 1 ianuarie 2014-31 decembrie 2020, în vederea sprijinirii activităților organismelor care contribuie la îndeplinirea obiectivelor de politică ale Uniunii în materie de raportare financiară și audit.
(2) Programul are drept obiect activitățile de elaborare sau furnizare de contribuții pentru elaborarea, aplicarea, evaluarea sau monitorizarea de standarde sau de supraveghere a proceselor de stabilire a standardelor în sprijinul punerii în aplicare a politicilor Uniunii din domeniul raportării financiare și al auditului desfășurate de Fundația IFRS, EFRAG sau PIOB.
Articolul 2
Obiectiv
Obiectivul programului îl constituie ameliorarea condițiilor de funcționare eficientă a pieței interne prin sprijinirea elaborării într-o manieră transparentă și independentă de standarde internaționale de raportare financiară și audit.
Articolul 3
Beneficiarii
(1) Beneficiarii programului sunt:
(a)
în domeniul raportării financiare:
(i)
EFRAG pentru perioada 1 ianuarie 2014-31 decembrie 2016;
(ii)
Fundația IFRS;
(b)
în domeniul auditului: PIOB.
(2) Organismelor care desfășoară activități în domeniul raportării financiare și al auditului care primesc finanțare din partea Uniunii prin intermediul acestui program le revine o obligație de diligență pentru a-și asigura independența și faptul că banii publici sunt utilizați în mod economic și eficient, indiferent de diversele fluxuri de finanțare de care ar putea beneficia.
Articolul 4
Acordarea subvențiilor
Finanțarea în cadrul programului se acordă sub formă de subvenții operaționale acordate anual.
Articolul 5
Transparență
Orice beneficiar al fondurilor acordate în cadrul programului indică, într-un loc vizibil, cum ar fi un site web, o publicație sau un raport anual, că a primit finanțare din bugetul Uniunii și prezintă cifre defalcate cu privire la alte finanțări primite din surse alternative.
Articolul 6
Dispoziții financiare
(1) Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2014-2020 este de 43 176 000 EUR în prețuri curente.
(2) Creditele alocate anual sunt autorizate de Parlamentul European și de Consiliu în limitele cadrului financiar multianual.
(3) Defalcarea orientativă a pachetului financiar prevăzut la alineatul (1) pentru cei trei beneficiari este după cum urmează:
(a)
pentru EFRAG: 9 303 000 EUR;
(b)
pentru Fundația IFRS: 31 632 000 EUR;
(c)
pentru PIOB: 2 241 000 EUR.
Articolul 7
Punerea în aplicare a programului
Comisia pune în aplicare programul în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 prin stabilirea de programe anuale de activitate. Fiecare program anual de activitate pune în aplicare obiectivele programului stabilite la articolul 2 din prezentul regulament, precizând următoarele:
(a)
rezultatele preconizate;
(b)
o defalcare a bugetului pe beneficiari, conform sumelor orientative menționate la articolul 6 alineatul (3).
Pentru a asigura transparența, programul anual de activitate menționează, prin trimitere la obiectivul prevăzut la articolul 2, la metoda de punere în aplicare stabilită la articolul 4 și la constatările rapoartelor.
Comisia adoptă programele anuale de activitate prin intermediul unor acte de punere în aplicare.
Articolul 8
Protecția intereselor financiare ale Uniunii
(1) La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, a corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive.
(2) Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a desfășura audituri pe baza documentelor și controale la fața locului, în cazul tuturor beneficiarilor de subvenții, contractanților și subcontractanților care au primit fonduri ale Uniunii în cadrul programului.
Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua controale și inspecții la fața locului la operatorii economici implicați direct sau indirect într-o astfel de finanțare, în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (13), cu scopul de a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție sau dacă a avut loc orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii în legătură cu un acord de grant, cu o decizie de acordare a unui grant sau cu un contract de finanțare din partea Uniunii.
Fără a se aduce atingere primelor două paragrafe, acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului.
Articolul 9
Evaluare
(1) Până la 31 martie 2014, Comisia prezintă un prim raport Parlamentului European și Consiliului referitor la reformele în materie de guvernanță necesare în domeniul contabilității și al informării financiare în ceea ce privește EFRAG, ținând seama, printre altele, de progresele înregistrate în urma recomandărilor menționate în raportul consilierului special, precum și de acțiunile deja realizate de EFRAG pentru punerea în aplicare a acestor reforme.
(2) Până la 31 decembrie 2014, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind constatările din evaluarea Regulamentului (CE) nr. 1606/2002 realizată de Comisie, raport care să cuprindă, dacă este cazul, propuneri de modificare a regulamentului menționat în vederea îmbunătățirii funcționării acestuia, precum și modalitățile de guvernanță pentru toate instituțiile relevante.
(3) Începând cu anul 2015, Comisia întocmește un raport anual cu privire la activitatea Fundației IFRS în ceea ce privește dezvoltarea IFRS, a PIOB și a EFRAG.
(4) În ceea ce privește Fundația IFRS, raportul menționat la alineatul (3) prezintă activitatea acesteia și, în special, principiile generale în raport cu care au fost dezvoltate noi standarde. Raportul reflectă de asemenea, dacă IFRS are în vedere diferitele modele comerciale, dacă reflectă consecințele reale ale tranzacțiilor economice, dacă nu sunt exagerat de complexe și dacă evită tendințele artificiale pe termen scurt și cu caracter volatil.
După apariția cadrului conceptual revizuit, raportul abordează orice modificări efectuate asupra cadrului conceptual, cu accent deosebit pe conceptele de prudență și fiabilitate.
(5) În ceea ce privește PIOB sau organizația care îi succede acesteia, raportul menționat la alineatul (3) prezintă evoluțiile legate de diversificarea finanțării. În cazul în care finanțarea din partea IFAC dintr-un anumit an se ridică la peste două treimi din totalul finanțării anuale a PIOB, Comisia propune limitarea contribuției anuale pentru anul respectiv la maximum 300 000 EUR.
(6) În ceea ce privește EFRAG, raportul menționat la alineatul (3) prezintă următoarele:
(a)
dacă EFRAG, în cadrul activității sale tehnice referitoare la standardele internaționale de contabilitate, ține seama în mod corespunzător de cerința prevăzută la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002, în special atunci când evaluează dacă IFRS noi sau modificate respectă principiul „imaginii fiabile” și dacă sunt favorabile interesului public european;
(b)
dacă EFRAG, în cadrul activității sale tehnice referitoare la IFRS, prezintă dovezi adecvate care arată dacă standardele internaționale de contabilitate aflate în stadiul de proiect, noi sau modificate dezvoltate de IASB au la bază elemente concrete și dacă răspund nevoilor Uniunii, ținând seama de diversitatea modelelor și a abordărilor contabile și economice din Uniune; și
(c)
progresele înregistrate de EFRAG în punerea în aplicare a reformelor sale în materie de guvernanță, ținând seama de progresele înregistrate în urma recomandărilor menționate în raportul consilierului special.
Dacă este cazul, Comisia prezintă o propunere legislativă pentru a continua finanțarea EFRAG ulterior datei de 31 decembrie 2016.
(7) Până la data de 30 iunie a fiecărui an, Comisia transmite raportul menționat la alineatul (3) Parlamentului European și Consiliului.
(8) În termen de douăsprezece luni de la încheierea programului, Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind îndeplinirea obiectivelor programului. Raportul în cauză evaluează cel puțin pertinența și coerența de ansamblu a programului, eficacitatea executării sale și eficacitatea generală și individuală a programelor de lucru ale beneficiarilor din punctul de vedere al realizării obiectivelor prevăzute la articolul 2.
(9) Comisia transmite rapoartele menționate în prezentul articol, spre informare, Comitetului Economic și Social European.
Articolul 10
Abrogare
Decizia nr. 716/2009/CE se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2014.
Articolul 11
Intrare în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 3 aprilie 2014.