PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.
(2)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.
(3)
Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.
(5)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
1.3 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.
(7)
Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.
1.4 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů
(8)
Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:
-
přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.
(10)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.6 Výběr vzorku
(11)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1.6.1 Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.
(13)
Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.
1.6.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(14)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(15)
Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.
1.7 Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
1.8 Odpovědi na dotazník
(17)
Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.
1.9 Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) výrobci v Unii
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;
b) dovozci
-
Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;
c) uživatelé
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;
d) vyvážející výrobci v ČLR
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) výrobci ve srovnatelné zemi
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.
2.2 Obdobný výrobek
(22)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:
1)
dotčený výrobek;
2)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;
3)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a
4)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(23)
Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.
3.1.1 Běžná hodnota
- Srovnatelná země
(25)
Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).
(26)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.
(27)
Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.
(28)
Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).
(29)
Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.
3.1.2 Vývozní cena
(31)
Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.
3.1.3 Srovnání
(32)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(33)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(34)
U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(35)
Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.
(36)
Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.
(37)
Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.
3.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.2.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(38)
Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(39)
Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.
(40)
V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.
(41)
Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.
(42)
Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.
(43)
Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).
3.2.2 Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi
(44)
V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.
(45)
Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.
(46)
Ve studii věnované tomuto odvětví - IHS Chemical Economics Handbook (8) -, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany - se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.
(47)
Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.
(48)
Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.
(49)
Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.
(50)
Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.
3.2.4 Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie
(51)
Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie
(52)
Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.
(53)
Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.
(54)
Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.
3.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.
(56)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.
3.3 Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu
3.3.1 Běžná hodnota
3.3.1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(59)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.
(60)
Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(61)
Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(62)
Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).
(63)
Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.
(64)
Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(66)
Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.
(67)
Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.
(68)
Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.
(69)
Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.
(70)
Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.
(71)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(72)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.
(73)
Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.
(74)
Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(75)
V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.
(76)
Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.
(77)
Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.
3.3.1.2 Srovnatelná země
(78)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).
(79)
Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
3.3.2 Vývozní cena
(80)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.
3.3.3 Srovnání
(81)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(82)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(83)
Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.
3.3.5 Trvalá povaha změny okolností
(85)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.
(86)
Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(87)
Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(88)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v tunách (rozpětí)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(91)
Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/- 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.
(93)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země v tunách
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Podíl na trhu (rozpětí)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Podíl na trhu - index
100
92
97
90
Zdroj: Eurostat
(94)
Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.
(95)
Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % - 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.
4.3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(96)
Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
(EUR/tuna)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Zdroj: Eurostat
(97)
Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.
(98)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.
(99)
Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:
1)
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
2)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.
(100)
V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.
(101)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.
102)
Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.
(103)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.
(104)
V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.
(105)
Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Všeobecná poznámka
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(107)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby v tunách (rozpětí)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Využití kapacity - index
100
105
106
106
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(108)
Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.
(109)
Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(110)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Celkový objem prodeje na trhu Unie - index
100
108
108
108
Podíl na trhu - index
100
111
102
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(111)
Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.
(112)
Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.
4.4.4 Růst
(113)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
(114)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců - index
100
101
105
106
Produktivita (tuna/zaměstnanec) - index
100
105
102
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(115)
Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.
4.4.6 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(116)
Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4.4.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(117)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) - rozpětí
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) - rozpětí
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(118)
Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.
(119)
Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.
4.4.8 Náklady práce
(120)
Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance - index
100
103
114
118
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(121)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.
4.4.9 Zásoby
(122)
Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(123)
Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.
4.4.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(124)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Index
100
69
103
103
Peněžní tok - index
100
50
86
80
Investice - index
100
162
123
106
Návratnost investic (rozpětí)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Index
100
59
93
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(125)
Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.
(126)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.
(127)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.
(128)
Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.
4.4.11 Závěr týkající se újmy
(129)
Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.5 Pravděpodobnost obnovení újmy
(131)
Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.
(132)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.
(133)
Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.
(134)
Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.
(135)
Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.
(136)
Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(137)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % - 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % - 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.
(138)
Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.
5. ZÁJEM UNIE
(139)
Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(140)
Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.
(141)
Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.
(142)
Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.
(143)
Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.
5.2 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(144)
Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.
(145)
Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.
(146)
Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.
5.3 Zájem uživatelů
(147)
Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.
(148)
Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.
(149)
Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.
(150)
Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.
(151)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.
(152)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.
(153)
Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.
5.4 Zdroje dodávek na trhu Unie
(154)
Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.
(155)
Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004-2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.
(156)
Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.
(157)
Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.
(158)
Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu - ČLR - což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.
5.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(159)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.
6. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
6.1 Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy
(160)
Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.
(161)
V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.
6.2 Úroveň pro odstranění újmy
(162)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.
(164)
Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.
(165)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.
(166)
V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.
(167)
Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.
6.3 Konečná antidumpingová opatření
(168)
V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(169)
Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Konečné antidumpingové clo
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.
(171)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(172)
Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(173)
Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.
(174)
Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.
(175)
Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.
7. FORMA OPATŘENÍ
(176)
V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.
(177)
Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.
(178)
Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.
(179)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.
(180)
Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.
(181)
V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.
(182)
Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.
(183)
Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.
(184)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:
i)
předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,
ii)
skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
iii)
skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(185)
Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.
(186)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(187)
Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR
32,6
A879
Všechny ostatní společnosti
42,7
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1 Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
a)
je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
c)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2 Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/82 AL COMISIEI
din 21 ianuarie 2015
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid citric originar din Republica Populară Chineză, ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului și a unor reexaminări intermediare parțiale efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (3) și (5),
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsuri în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1193/2008 (2) o taxă antidumping definitivă la importurile de acid citric încadrat în prezent la codurile NC 2918 14 00 și ex 2918 15 00 originar din Republica Populară Chineză („RPC”) (denumită în continuare „măsurile inițiale”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 6,6 % și 42,7 %.
(2)
Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a acceptat prin Decizia 2008/899/CE (3) angajamentele de preț oferite de șase producători-exportatori din China (printre care un grup de producători-exportatori) împreună cu Camera de Comerț a importatorilor și a exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China.
(3)
Prin Decizia 2012/501/UE (4), Comisia a retras angajamentul oferit de unul dintre producătorii-exportatori, și anume Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (denumit în continuare „Laiwu”).
1.2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(4)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor inițiale, Comisia a primit, la 2 august 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor respective, formulată în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de către SA Citrique Belge și Jungbunzlauer Austria AG (denumiți în continuare „solicitanții”), în numele unor producători care reprezintă 100 % din producția de acid citric a Uniunii.
(5)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar avea, probabil, drept rezultat continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.
1.3. Cererea de reexaminare intermediară parțială
(6)
De asemenea, solicitanții au depus o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește societatea Laiwu. Solicitanții au furnizat elemente de probă prima facie care arată că, de la ultima perioadă de anchetă, Laiwu și-a mărit capacitatea de producție și și-a extins gama de produse.
(7)
Având în vedere că, în ancheta inițială, societății Laiwu i s-a acordat tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, solicitanții au furnizat un calcul al marjei de dumping bazat pe o comparație între o valoare normală construită (costurile de fabricație, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și o marjă de profit) pentru RPC în absența presupusă a unor vânzări interne reprezentative și prețul de export practicat de Laiwu către Uniune. Această comparație a arătat că marja de dumping pare a fi mai mare decât nivelul actual al măsurilor. Prin urmare, solicitanții au afirmat că o continuare a instituirii măsurilor la nivelul existent - care a fost stabilit pe baza nivelului dumpingului determinat anterior - ar fi insuficientă pentru a compensa efectele dumpingului prejudiciabil. De asemenea, solicitanții au susținut că Laiwu nu mai poate fi considerat eligibil pentru tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață.
1.4. Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor și a unor reexaminări intermediare
(8)
La 30 noiembrie 2013, Comisia a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de acid citric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză”) și a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). Deschiderea cuprindea:
-
o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază;
-
o reexaminare intermediară parțială limitată la analiza dumpingului practicat de Laiwu, efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază;
-
o reexaminare intermediară parțială limitată la examinarea formei măsurilor, efectuată la inițiativa Comisiei în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază; și
-
o reexaminare intermediară parțială limitată la analiza prejudiciului, efectuată la inițiativa Comisiei în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.
1.5. Părțile interesate
(9)
În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod expres solicitanții, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile chineze, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea reexaminărilor și i-a invitat să participe. În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere Canada ca țară terță cu economie de piață („țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Prin urmare, Comisia a informat, de asemenea, producătorii din Canada cu privire la deschiderea reexaminărilor și i-a invitat să participe.
(10)
Părțile interesate au avut ocazia de a face observații cu privire la deschiderea anchetei și să solicite o audiere cu Comisia și/sau cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.
1.6. Eșantionarea
(11)
În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul producătorilor-exportatori și al importatorilor, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
1.6.1. Constituirea eșantionului de importatori
(12)
Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.
(13)
Șase importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune, un eșantion format din trei importatori neafiliați. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a consultat toți importatorii cunoscuți în cauză cu privire la selectarea eșantionului. Niciunul dintre aceștia nu a prezentat observații.
1.6.2. Constituirea eșantionului de producători-exportatori din RPC
(14)
Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze toate informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii RPC pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.
(15)
Nouă producători-exportatori din țara în cauză - dintre care doi sunt afiliați între ei - au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere complexitatea cazului și structura industriei în cauză, Comisia a decis că eșantionarea nu este necesară. Niciunul dintre producătorii-exportatori nu a formulat observații cu privire la eșantionare. Șapte dintre cei nouă producători-exportatori au răspuns la chestionar, iar ceilalți doi și-au retras acordul de cooperare.
1.7. Formularul de solicitare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(16)
În sensul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis societății Laiwu formularul de solicitare a TEP.
1.8. Răspunsurile la chestionar
(17)
Comisia a trimis chestionare celor șapte producători-exportatori cooperanți pentru a evalua probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului. Toți cei șapte producători-exportatori au transmis un răspuns. Comisia a trimis un chestionar separat societății Laiwu pentru a evalua caracterul durabil al circumstanțelor modificate în ceea ce privește dumpingul. Societatea a transmis un răspuns.
1.9. Vizitele de verificare
(18)
Comisia a căutat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți:
(a) Producători din Uniune
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgia;
-
Jungbunzlauer Austria AG, Viena, Austria;
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Germania.
(b) Importatori
-
Azelis SA, Luxemburg, Luxemburg;
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Germania.
(c) Utilizatori
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Franța;
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Elveția;
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Țările de Jos.
(d) Producători-exportatori din RPC
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu;
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu;
-
RZBC Group, Rizhao;
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang.
(e) Producători din țara analogă
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Canada.
1.10. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(19)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând de la 1 ianuarie 2010 și până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(20)
Produsul în cauză este acidul citric (inclusiv citratul trisodic dihidrat) originar din Republica Populară Chineză, încadrat în prezent la codurile NC 2918 14 00 și ex 2918 15 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(21)
Acidul citric este utilizat ca acidulant și ca agent de reglare a pH-ului într-o gamă largă de aplicații, de exemplu pentru fabricarea băuturilor, a alimentelor, a detergenților, a produselor cosmetice și a produselor farmaceutice. Principalele materii prime ale acestuia sunt zahărul/melasa, tapioca, porumbul sau glucoza (obținută din cereale) și diverși agenți pentru fermentarea microbiană în mediu lichid a carbohidraților.
2.2. Produsul similar
(22)
Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:
1.
produsul în cauză;
2.
produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC;
3.
produsul fabricat și vândut pe piața internă din Canada, care a fost utilizată drept țară analogă; și
4.
produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.
(23)
Comisia a decis că aceste produse sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
3.1. Probabilitatea de continuare a dumpingului în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor
(24)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă dumpingul se practică în prezent și dacă este probabil ca el să continue sau să reapară în eventualitatea expirării măsurilor în vigoare privind importurile din RPC.
3.1.1. Valoarea normală
- Țara analogă
(25)
Întrucât Republica Populară Chineză este considerată drept o țară fără economie de piață, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului practicat într-o țară terță cu economie de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. În acest scop, a fost necesar să fie selectată țara analogă (a se vedea considerentul 9 de mai sus).
(26)
În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere Canada drept țară analogă adecvată și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Niciuna dintre părțile interesate nu a prezentat observații.
(27)
În ancheta inițială, Canada a fost utilizată drept țară analogă. Deoarece societatea canadiană dispusă să coopereze era unicul producător de acid citric din Canada și era afiliată cu unul dintre producătorii reclamanți, Comisia a analizat posibilitățile de cooperare cu alte țări producătoare cunoscute precum SUA, Brazilia, Thailanda și Ucraina. O societate din Brazilia și o societate thailandeză s-au arătat dispuse să coopereze, dar în cele din urmă nu au răspuns la chestionar. Doar producătorul canadian de acid citric a furnizat informațiile solicitate.
(28)
Spre deosebire de SUA, Brazilia, Thailanda și Ucraina, Canada nu are în vigoare niciun fel de taxe antidumping la importurile de acid citric. În plus, rata taxei vamale convenționale este de 0 % (7).
(29)
Întrucât pe piața canadiană există o concurență liberă, Comisia a concluzionat că Canada reprezintă o țară analogă adecvată în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Comisia a stabilit valoarea normală pe baza vânzărilor interne efectuate de producătorul canadian către clienți independenți.
(30)
Întrucât un tip de produs nu era fabricat și vândut în țara analogă, acesta nu a putut fi echivalat cu tipul de produs respectiv fabricat în RPC și exportat către Uniune. Prin urmare, valoarea normală a acestui tip de produs a trebuit să fie construită, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza costurilor de fabricație a produsului similar suportate de producătorul din țara analogă plus o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile generale și cheltuielile administrative („VG&A”) și o marjă de profit.
3.1.2. Prețul de export
(31)
Comisia a stabilit prețul de export pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează a fi plătite de către clienții independenți din Uniune. Toți producătorii-exportatori cooperanți, cu excepția Laiwu, au exportat direct către clienți independenți din Uniune, în conformitate cu termenii angajamentului.
3.1.3. Comparația
(32)
Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți pe o bază franco fabrică.
(33)
Atunci când acest lucru a fost justificat de necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și de costurile auxiliare, de ambalare, de credit și comisioane.
3.1.4. Marja de dumping
(34)
Pentru producătorii-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar din țara analogă cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(35)
Pe această bază, s-a constatat că marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii înainte de vămuire, au fost de până la 38 % în cursul PAR.
(36)
Nivelul de cooperare a fost ridicat, întrucât exporturile efectuate de producătorii-exportatori cooperanți au constituit aproape totalitatea exporturilor către Uniune din cursul PAR.
(37)
Acest calcul a arătat existența dumpingului chiar și în cazul producătorilor-exportatori care fac obiectul angajamentelor. Se reamintește faptul că prețul minim la import (denumit în continuare „PMI”) din cadrul angajamentelor s-a bazat pe prețul neprejudiciabil (regula taxei celei mai mici) și, prin urmare, angajamentele nu au eliminat în totalitate dumpingul determinat în ancheta inițială.
3.2. Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor
3.2.1. Probabilitatea continuării dumpingului
(38)
În ceea ce privește determinarea prețurilor de export, ancheta actuală a urmărit să stabilească dacă există probabilitatea continuării dumpingului. Determinarea prețurilor de export nu poate fi limitată la analiza comportamentului din trecut al exportatorilor, ci trebuie să aibă în vedere și evoluția viitoare probabilă a prețurilor de export. Cu alte cuvinte, trebuie determinat dacă prețurile de export practicate în trecut constituie o indicație fiabilă despre evoluția lor probabilă în viitor. În acest context, se reamintește faptul că cinci societăți exportă către Uniune în temeiul condițiilor unui angajament. Prin urmare, Comisia a examinat dacă existența unor astfel de angajamente a influențat în trecut nivelul prețurilor de export, astfel încât acestea să nu poată constitui o bază fiabilă pentru constatarea comportamentului la export pentru viitor.
(39)
Pentru a determina dacă prețurile de export către Uniune erau fiabile și având în vedere existența angajamentelor, prețurile de export către Uniune au fost analizate în raport cu PMI al angajamentelor. De fapt, a fost necesar să se determine dacă prețurile de export către Uniune au fost stabilite la un anumit nivel în special din cauza prețului minim de import fixat în angajamente și, prin urmare, dacă erau sau nu durabile. În această privință, Comisia a examinat dacă, pe o bază medie ponderată la nivelul fiecărei societăți, prețurile de export către Uniune au fost considerabil mai mari decât PMI sau nu. Comisia a examinat, de asemenea, modul în care aceste prețuri au fost corelate cu prețurile exporturilor către țări terțe.
(40)
Pentru toate societățile care au făcut obiectul angajamentelor, prețurile de export către Uniune au fost, în medie, la nivelul prețului minim de import. În plus, prețurile lor de export către Uniune au fost în mod considerabil mai mari decât prețurile de export către țările terțe. În consecință, este foarte probabil că, în absența angajamentelor, prețurile de export către Uniune ar ajunge la nivelul prețurilor de export către alte țări terțe.
(41)
Prin urmare, s-a considerat că prețurile de export către Uniune practicate pe parcursul PAR de societățile care au făcut obiectul angajamentelor au fost influențate de angajamente și, prin urmare, nu sunt suficient de fiabile pentru a stabili dacă dumpingul va continua în contextul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.
(42)
În absența unui preț de export fiabil pentru producătorii-exportatori chinezi respectivi, din pricina existenței angajamentelor în acest caz, Comisia a căutat o altă posibilitate pentru a determina prețul de export cu scopul de a evalua dacă există probabilitatea continuării dumpingului. Având în vedere faptul că producătorii-exportatori cooperanți vindeau acid citric pe piața mondială, Comisia a examinat dacă prețurile de export plătite efectiv sau care urmau să fie plătite de către toate țările terțe în cursul PAR erau prețuri de dumping.
(43)
Comisia a comparat aceste prețuri de export cu valoarea normală stabilită în țara analogă (a se vedea considerentele 26 și următoarele de mai sus). Marjele de dumping astfel stabilite variază între 43 % și 85 %. Aceste marje de dumping sunt mai mari decât cele care fuseseră stabilite pe baza prețurilor de export către Uniune în cursul PAR (a se vedea considerentul 36 de mai sus).
3.2.2. Capacitatea de producție și consumul din țara în cauză
(44)
În cererea de reexaminare, solicitanții au estimat că nivelul capacității de producție neutilizate de acid citric din RPC este mai ridicat decât cererea anuală totală de acid citric la nivelul UE. Capacitatea totală pentru acidul citric a fost estimată la 1 800 000 tone. Comisia consideră că solicitanții au supraestimat capacitatea neutilizată.
(45)
Cu toate acestea, ancheta a arătat că producătorii-exportatori chinezi dispun de capacități neutilizate semnificative. Capacitățile neutilizate ale producătorilor-exportatori cooperanți din RPC se ridică la aproximativ 192 000 de tone, cantitate care corespunde unei ponderi de aproximativ 41 % din consumul UE.
(46)
În plus, un studiu realizat în mod special pentru această industrie - IHS Chemical Economics Handbook („Manualul IHS privind economia industriei chimice”) (8) - la care diverse părți au făcut trimitere în cursul anchetei - a estimat capacitatea anuală totală din RPC în 2012 la un nivel care depășește cu mult consumul total de pe piața Uniunii. Producția RPC a reprezentat „59 % din producția mondială în 2012; de asemenea, RPC a deținut 69 %, 74 % și, respectiv, 12 % din capacitatea, exporturile și consumul de la nivel mondial, în 2012” (9). Aceste date sugerează că RPC deține o capacitate de producție globală semnificativă.
(47)
Cu toate că se preconizează o creștere a consumului în RPC, conform estimărilor IHS Chemical Economics Handbook, consumul total anual din China este cu mult mai mic decât consumul de pe piața Uniunii. Creșterea de până în anul 2018 nu va depăși consumul actual din Uniune.
(48)
Aceste date confirmă faptul că producția și capacitatea din China sunt destinate în principal exportului.
3.2.3. Relația dintre prețurile practicate în Uniune și în țara în cauză.
(49)
Conform datelor privind prețurile pentru acidul citric obținute în timpul anchetei, prețurile interne chineze erau cu aproximativ 48 % mai mici decât cele de pe piața Uniunii, în ansamblu.
(50)
Prin urmare, piața Uniunii rămâne atractivă pentru exporturile producătorilor-exportatori chinezi.
3.2.4. Relația dintre prețurile practicate față de țări terțe și prețurile de pe piața Uniunii
(51)
Pe parcursul PAR, prețurile practicate față de piețele din țările terțe au fost, în medie, cu 40 % mai mici decât prețurile de export către Uniune.
(52)
Exportatorii chinezi au un puternic stimulent de preț pentru a-și redirecționa exporturile către Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
(53)
Această concluzie este confirmată de nivelul prețurilor de export către Uniune practicate de Laiwu, precum și de diferența de preț între prețurile de export practicate de Laiwu față de Uniune și cele practicate față de țări terțe.
(54)
Prețurile scăzute ale exporturilor către Uniune efectuate în cantități limitate de către producătorii-exportatori care nu au cooperat în cadrul prezentei anchete sprijină, de asemenea, concluzia de mai sus.
3.2.5. Concluzie privind probabilitatea unei continuări a dumpingului
(55)
Capacitatea totală de producție (inclusiv capacitatea neutilizată) din RPC raportată la dimensiunile pieței Uniunii sugerează că exporturile către Uniune ar crește, probabil, în cazul în care măsurile ar fi abrogate. Aceste exporturi ar continua, probabil, să fie efectuate la prețuri care fac obiectul unui dumping semnificativ.
(56)
În urma comunicării concluziilor anchetei, părțile interesate au contestat constatările conform cărora prețurile practicate în ultimii ani față de piața UE în temeiul PMI nu sunt durabile și, prin urmare, vor scădea semnificativ, atingând chiar nivelul prețurilor de export practicate de țările terțe. De asemenea, părțile interesate au pus la îndoială faptul că, în eventualitatea în care măsurile nu ar fi reînnoite, exporturile din China, care sunt stabile, ar crește în volum și ar continua să fie practicate la prețuri de dumping. Cu toate acestea, ancheta a stabilit în mod clar faptul că dumpingul continuă chiar pe baza prețurilor de export care se consideră că nu sunt fiabile deoarece sunt amplificate ca urmare a PMI din ofertele de prețuri. S-a constatat că aceste prețuri au fost considerabil mai mari decât prețurile de export către alte piețe pentru toți producătorii-exportatori care fac obiectul angajamentelor. Producătorii-exportatori respectivi sunt obișnuiți să exporte la prețuri mai mici decât cele practicate față de UE. În plus, se reamintește că ancheta inițială a stabilit faptul că importurile din RPC către Uniune efectuate la prețuri mici și care au făcut obiectul unui dumping au crescut cu 37 % între 2004 și perioada de douăsprezece luni care se încheie în iunie 2007 (perioada anchetei inițiale) (10). Toate aceste elemente, coroborate cu capacitatea neutilizată semnificativă existentă în RPC care nu a fost contestată, sprijină în mod clar constatarea conform căreia, în eventualitatea abrogării măsurilor, exporturile către Uniune ar continua, probabil, să fie efectuate la prețuri de dumping și în volume sporite.
3.3. Reexaminarea intermediară parțială limitată la analiza dumpingului practicat de Laiwu
3.3.1. Valoarea normală
3.3.1.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(57)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit dacă valoarea normală ar putea fi determinată în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază în cazul în care Laiwu ar îndeplini criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din respectivul regulament și, prin urmare, dacă i s-ar putea aplica TEP.
(58)
Pe scurt și cu titlu pur orientativ, aceste criterii sunt:
-
deciziile comerciale și costurile se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței și fără intervenția semnificativă a statului; iar costurile cu principalii factori de producție reflectă valorile pieței;
-
societățile utilizează o singură serie de registre contabile de bază, care fac obiectul unui audit independent în conformitate cu standardele internaționale și care sunt utilizate în toate scopurile;
-
nu există denaturări semnificative induse de vechiul sistem de economie planificată;
-
legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea; și
-
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.
(59)
Pentru a determina dacă sunt îndeplinite criteriile enumerate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, Comisia a solicitat ca Laiwu să completeze un formular de solicitare a acordării TEP. Laiwu a transmis un răspuns în termenul stabilit. Comisia a verificat la sediul Laiwu informațiile transmise.
(60)
Comisia a constatat că Laiwu nu a îndeplinit criteriile 2 și 3 pentru acordarea TEP prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(61)
În ceea ce privește criteriul 2, societatea nu a putut demonstra că deține un set complet de conturi, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În plus, din evidențele societății lipsesc documente justificative care să susțină acuratețea și exhaustivitatea conturilor sale. Societatea nu dispunea de documente justificative care să susțină anumite înregistrări din conturile sale. În plus, situațiile sale financiare nu conțin o situație a modificărilor capitalurilor proprii pentru anumite perioade. Aceste deficiențe au încălcat principiul reprezentării corecte a informațiilor contabile și a situațiilor financiare și, ceea ce este mai important, ele au rămas neobservate de auditor. În consecință, nici păstrarea evidențelor, nici auditul nu au fost efectuate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate.
(62)
Laiwu a afirmat că evidențele sale contabile sunt suficient de clare pentru a satisface principiile contabile general acceptate în China. Societatea a argumentat, în continuare, că inconsecvențele menționate în documentul de informare privind TEP nu au afectat fiabilitatea conturilor sale. Societatea a estimat că cerințele contabile ar trebui privite prin prisma finalității lor (de exemplu, pentru a proteja investitorii).
(63)
Comisia remarcă faptul că articolul 2 alineatul (7) litera (c) a doua liniuță din regulamentul de bază prevede că societățile ar trebui să dispună de un set clar de registre contabile de bază care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. Aceasta este o cerință oficială. Contrar afirmației societății, conturile trebuie să fie în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, indiferent de statutul societății determinat de legislația națională în domeniul contabilității.
(64)
Comisia consideră, de asemenea, că situațiile contabile ale societății Laiwu nu au fost păstrate în conformitate cu legislația contabilă chineză pentru că auditorul nu a formulat observații privind încălcarea legislației contabile chineze menționată în considerentul 61.
(65)
Având în vedere cele menționate mai sus, cererea a trebuit să fie respinsă.
(66)
În ceea ce privește criteriul 3, societatea nu a reușit să demonstreze că nu a făcut obiectul unor distorsiuni semnificative moștenite de la sistemul anterior de economie planificată. Mai precis, societatea, în calitatea sa de „întreprindere cu înaltă tehnologie și tehnologie nouă”, beneficiază de un regim preferențial de impozitare a profitului care afectează în mod semnificativ situația sa financiară.
(67)
Laiwu a susținut că regimul preferențial de impozitare nu poate fi evaluat în temeiul criteriului 3 pentru acordarea TEP întrucât este o formă de subvenționare.
(68)
Comisia remarcă faptul că evaluarea în temeiul criteriului 3 pentru acordarea TEP urmărește să stabilească dacă producătorii fac obiectul unor distorsiuni semnificative moștenite din sistemul precedent de economie planificată.
(69)
Avantajul acordat de stat societății Laiwu sub forma unei rate preferențiale a impozitului pe profit constituie un avantaj de natură permanentă prevăzut la articolul 28 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor adoptată în 2007. Acest avantaj a fost instituit în conformitate cu preambulul Constituției din RPC, care prevede că „Partidul trebuie să susțină și să îmbunătățească sistemul economic de bază, în care proprietatea publică joacă un rol dominant și diferite sectoare economice se dezvoltă concomitent…”.
(70)
Unul dintre obiectivele acestui avantaj este de a atrage capital la rate reduse. Acest fapt cauzează o distorsiune pe piețele de capital. Într-adevăr, un sistem de impozitare a profitului care tratează în mod favorabil anumite societăți considerate strategice de către guvern indică faptul că regimul fiscal nu este specific unei economii de piață, ci este încă puternic influențat de planificarea de stat, care este o caracteristică a unui sistem de economie planificată. Comisia consideră că distorsiunile cauzate de o astfel de reducere de impozit pe profit sunt semnificative, întrucât ele modifică valoarea profiturilor brute pe care trebuie să le realizeze societatea pentru a fi atractivă pentru investitori.
(71)
Având în vedere cele menționate mai sus, cererea a trebuit să fie respinsă.
(72)
Comisia a comunicat societății Laiwu, autorităților din RPC și reclamanților rezultatele anchetei cu privire la TEP. Comisia i-a invitat să prezinte observații și să solicite să fie audiați. Observațiile primite nu au fost în măsură să modifice constatările preliminare ale Comisiei.
(73)
Laiwu a susținut că Comisia a propus refuzarea acordării TEP pentru motive diferite de cele care au condus la deschiderea anchetei. Conform opiniei exprimate de societate, evaluarea Comisiei ar fi trebuit să se limiteze la criteriul 1 pentru acordarea TEP.
(74)
În primul rând, ar trebui remarcat faptul că articolul 2 alineatul (7) litera (c) menționează cinci criterii cumulative care trebuie îndeplinite în totalitate pentru ca TEP să fie acordat. În plus, sarcina probei revine societății care solicită acordarea TEP.
(75)
În plus, la punctul 5.2 din avizul de deschidere (11) se specifică motivele deschiderii care sunt legate de creșterea capacității de producție a Laiwu și de o gamă de produse mai largă acoperită de vânzările sale. Avizul de deschidere nu restricționează în niciun fel ancheta la evaluarea criteriului 1 pentru acordarea TEP. De asemenea, se consideră că elementele de probă prima facie sunt suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete. Evaluarea pentru acordarea TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază examinează în mod exhaustiv dacă un anumit producător își desfășoară activitatea în condiții specifice unei economii de piață, astfel cum se prevede la punctul 6.1.1.2 din avizul de deschidere.
(76)
În cele din urmă, Comisia menționează că Laiwu a transmis un formular de solicitare a acordării TEP, susținând că îndeplinește toate cele cinci criterii pentru acordarea TEP. În temeiul dispozițiilor relevante din regulamentul de bază, o societate care solicită acordarea TEP trebuie să dovedească faptul că își desfășoară activitatea în condițiile unei economii de piață, cu alte cuvinte sarcina probei menite să sprijine corespunzător cererea de acordare a TEP cu suficiente dovezi îi revine societății. Prin urmare, afirmația societății Laiwu a fost respinsă.
(77)
După ce a furnizat statelor membre informațiile referitoare la analiza sa cu privire la solicitarea de acordare a TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c), Comisia a informat părțile interesate cu privire la decizia finală privind acordarea TEP.
3.3.1.2. Țara analogă
(78)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru Laiwu a fost determinată pe baza prețului practicat într-o țară terță cu economie de piață. În acest scop, Comisia a selectat o țară terță cu economie de piață - Canada (a se vedea considerentele 26 și următoarele de mai sus).
(79)
Comisia a stabilit valoarea normală pe baza vânzărilor interne efectuate de producătorul canadian către clienți independenți.
3.3.2. Prețul de export
(80)
Comisia a stabilit prețul de export pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite de către clienții independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.3.3. Comparația
(81)
Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică.
(82)
Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și de costurile auxiliare, de ambalare, credit și comisioane.
3.3.4. Marja de dumping
(83)
Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar din țara analogă cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(84)
Pe această bază, marja de dumping medie ponderată pentru societatea Laiwu, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 37,8 %.
3.3.5. Caracterul durabil al circumstanțelor modificate
(85)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă modificarea circumstanțelor privind dumpingul ar putea fi considerată în mod rezonabil ca fiind de natură durabilă.
(86)
Faptul că Laiwu a evoluat de la cel mai mic la cel mai mare producător-exportator către UE este considerat drept o modificare de natură durabilă. Într-adevăr, societatea a confirmat în răspunsul său la chestionar faptul că își va menține volumul exporturilor și că nu își va modifica modelul de exporturi.
4. PREJUDICIUL
4.1. Definirea industriei din Uniune și producția Uniunii
(87)
Produsul similar a fost fabricat de doi producători din Uniune în cursul PAR. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(88)
Întrucât industria din Uniune este constituită din numai doi producători, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale, din motive de confidențialitate.
4.2. Consumul la nivelul Uniunii
(89)
Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii prin adăugarea vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune la importurile din RPC și din alte țări terțe, pe baza datelor Eurostat și a răspunsurilor la chestionar.
(90)
Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii
2010
2011
2012
PAR
Consumul exprimat în tone (intervale)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Indice
100
95
105
101
Sursa: Răspunsurile la chestionar și Eurostat.
(91)
Consumul la nivelul Uniunii a variat cu +/- 5 % pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, evoluția nu reflectă nicio tendință clară în cursul perioadei examinate.
4.3. Importurile provenite din țara în cauză
4.3.1. Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză
(92)
Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum a fost stabilit la considerentul 88 și la următoarele de mai sus.
(93)
Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Volumul importurilor și cota de piață
2010
2011
2012
PAR
Volumul în tone al importurilor din țara în cauză
202 391
176 451
206 222
183 026
Indice
100
87
102
90
Cota de piață (interval)
40 %-45 %
36 %-41 %
38 %-43 %
35 %-40 %
Cotă de piață - Indice
100
92
97
90
Sursa: Eurostat.
(94)
Volumul importurilor a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei examinate. Fluctuația pare să urmeze într-o anumită măsură tendința consumului din Uniune. În 2011, când consumul a fost scăzut, importurile din China au avut cel mai redus nivel. În 2012, când consumul a atins un nivel maxim, importurile din China au ajuns, de asemenea, la nivelul lor cel mai ridicat.
(95)
Doar în cursul PAR, importurile din China nu au urmat această tendință, acestea fiind cu aproximativ 10 % mai mici decât în 2010, în ciuda unui consum comparabil la nivelul Uniunii. În pofida acestei scăderi, importurile din China au deținut în continuare o cotă de piață considerabilă de 35 %-45 % pe piața Uniunii în cursul perioadei examinate.
4.3.2. Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor
(96)
Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Prețuri de import
(EUR/tonă)
2010
2011
2012
PAR
RPC
806
938
1 000
933
Indice
100
116
124
116
Sursa: Eurostat.
(97)
Prețurile importurilor de acid citric din China au crescut cu 24 % între 2010 și 2012, apoi au scăzut cu 8 puncte procentuale între 2012 și PAR. În cursul perioadei examinate, aceste prețuri au urmat evoluția prețurilor materiilor prime, precum porumbul.
(98)
În urma comunicării informațiilor, o parte interesată a pus sub semnul întrebării exactitatea datelor Eurostat, fără a furniza dovezi substanțiale în sprijinul afirmației sale. Prin urmare, acest argument nu poate fi acceptat.
(99)
Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul PAR comparând:
1.
prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs al producătorilor din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; precum și
2.
prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs, percepute la import de către producătorii-exportatori chinezi cooperanți de la primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe o bază CIF (cost, asigurare și navlu), cu ajustări corespunzătoare pentru a ține seama de taxele vamale convenționale și de costurile de import.
(100)
În cazul producătorilor-exportatori care nu sunt parte a angajamentului menționat în considerentul 2 de mai sus, pentru comparație a fost utilizat prețul perceput de la primul client independent din Uniune. Pentru producătorii-exportatori care sunt parte a angajamentului, prețurile de vânzare către primul client independent din Uniune nu au putut fi luate în considerare întrucât acestea au fost influențate de termenii angajamentului. Pentru acești exportatori, subcotarea prețurilor a fost stabilită pe baza prețului practicat la nivelul primului client independent din țări terțe.
(101)
În urma comunicării informațiilor, părțile interesate au susținut că, inclusiv pentru părțile care nu fac obiectul angajamentului, prețul de vânzare către primul client independent din țări terțe ar fi trebuit să fie luat în considerare pentru a stabili subcotarea. Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că părțile care nu fac obiectul angajamentului au perceput prețuri semnificativ mai mici decât prețurile practicate de către părțile care fac obiectul angajamentului. Acest lucru indică faptul că prețurile lor nu sunt afectate de angajament și, prin urmare, pot fi folosite pentru a stabili subcotarea.
(102)
Comparația prețurilor a fost efectuată în funcție de tipul de produs pentru tranzacțiile efectuate la același nivel comercial, operându-se ajustări corespunzătoare pentru comisioane și dezaglomerare acolo unde a fost necesar.
(103)
În urma comunicării informațiilor, părțile interesate au susținut că o ajustare pentru dezaglomerare nu mai este justificată, deoarece nu mai este necesară o dezaglomerare pentru acidul citric din China. Cu toate acestea, ancheta a stabilit că, deși dezaglomerarea nu este întotdeauna necesară, încă mai există cazuri în care e nevoie să fie efectuată, ceea ce justifică această ajustare.
(104)
Pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat, subcotarea prețurilor nu a putut fi stabilită utilizând prețurile pe tip de produs, deoarece aceste informații nu au fost disponibile. Prin urmare, subcotarea prețurilor a fost determinată prin compararea prețurilor de vânzare medii ponderate globale, atât pentru producătorii din Uniune, cât și pentru producătorii-exportatori chinezi care nu au cooperat.
(105)
Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune înregistrată pe parcursul PAR. Aceasta a evidențiat o marjă de subcotare medie ponderată globală cuprinsă între 20 % și 45 %.
4.4. Situația economică a industriei din Uniune
4.4.1. Observații generale
(106)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.
4.4.2. Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității
(107)
Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
Tabelul 4
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2010
2011
2012
PAR
Volumul producției, în tone (intervale)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Indice
100
106
108
107
Capacitatea de producție, în tone (intervale)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Indice
100
101
101
101
Utilizarea capacităților - Indice
100
105
106
106
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(108)
Volumul producției a evoluat pozitiv pe parcursul perioadei examinate. Acesta a crescut cu 6 % între 2010 și 2011, înregistrând variații minore în perioadele ulterioare.
(109)
Întrucât capacitatea de producție a rămas aproape neschimbată, gradul de utilizare a capacității de producție a reflectat evoluția volumului producției. Gradul de utilizare a capacității de producție a crescut în mod semnificativ, cu 5 %, între 2010 și 2011, menținându-se aproape neschimbat în cursul perioadelor următoare.
4.4.3. Volumul vânzărilor și cota de piață
(110)
Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
Tabelul 5
Volumul vânzărilor și cota de piață
2010
2011
2012
PAR
Volumul vânzărilor totale pe piața Uniunii - Indice
100
108
108
108
Cota de piață - Indice
100
111
102
107
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(111)
Industria din Uniune a reușit să își mărească volumul vânzărilor cu 8 % între 2010 și 2011. Ulterior, volumul vânzărilor a rămas la același nivel până la PAR.
(112)
Cota de piață a evoluat într-un mod similar, înregistrând o creștere de 7 % în cursul perioadei examinate. În 2011 și 2012, cota de piață a fost, de asemenea, afectată de fluctuațiile consumului din Uniune descrise în considerentul 91 de mai sus.
4.4.4. Creștere
(113)
Industria din Uniune a reușit să își mărească atât volumul de vânzări cu 8 %, cât și cota de piață cu 7 %. În același timp, volumele producției au crescut în mod similar. Prin urmare, industria din Uniune a fost în măsură să profite de oportunitățile de creștere prin creșterea cotei sale de piață pe o piață destul de stabilă.
4.4.5. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(114)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 6
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2010
2011
2012
PAR
Numărul de angajați - Indice
100
101
105
106
Productivitatea (tone/angajat) - Indice
100
105
102
101
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(115)
Ocuparea forței de muncă a evoluat favorabil în cursul perioadei examinate, crescând cu 6 %. În același timp, productivitatea pe angajat a rămas stabilă de-a lungul perioadei examinate.
4.4.6. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(116)
Marjele de dumping constatate erau semnificativ peste nivelul de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune a fost totuși atenuat, întrucât nivelul prețului multor producători-exportatori chinezi a fost influențat de angajament. Pentru ceilalți producători-exportatori, efectul prejudiciabil a fost compensat de efectul taxelor. Prin urmare, se poate concluziona că industria din Uniune s-a redresat de pe urma prejudiciului cauzat de practicile anterioare de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi.
4.4.7. Prețurile și factorii care influențează prețurile
(117)
Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune către clienți independenți din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:
Tabelul 7
Prețurile de vânzare din Uniune
2010
2011
2012
PAR
Preț unitar de vânzare în Uniune (EUR/tonă) - Intervale
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Indice
100
103
113
115
Costul de producție unitar (EUR/tonă) - Intervale
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Indice
100
113
111
115
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(118)
Costul unitar mediu ponderat al producției a crescut cu 13 % între 2010 și 2011, după care a crescut cu încă 2 puncte procentuale până la PAR.
(119)
Prețurile de vânzare au evoluat în mod similar, însă cu o întârziere de aproximativ 1 an. Industria din Uniune nu a făcut decât să transfere integral către clienții săi, în 2012, creșterile costurilor suferite în 2011. Acest fapt a dus la o scădere a rentabilității în 2011, după cum se arată în considerentul 120 și în următoarele de mai jos.
4.4.8. Costurile cu forța de muncă
(120)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 8
Costurile medii cu forța de muncă per angajat
2010
2011
2012
PAR
Salarii medii per angajat - Indice
100
103
114
118
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(121)
Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut în total cu 18 %, în principal din cauza unei creșteri semnificative de 11 puncte procentuale înregistrate între 2011 și 2012.
4.4.9. Stocuri
(122)
Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 9
Stocuri
2010
2011
2012
PAR
Stocuri finale în tone (intervale)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Indice
100
101
121
155
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(123)
Stocurile finale ale producătorilor din Uniune au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate. Nivelul ridicat al stocurilor de la sfârșitul PAR este influențat de factori sezonieri. În timp ce, pentru celelalte perioade, stocul final este adoptat la sfârșitul lunii decembrie, pentru sfârșitul PAR, acesta este adoptat la sfârșitul lunii iunie, imediat înaintea unei perioade caracterizate de o cerere relativ ridicată datorată creșterii consumului de băuturi și unei producții destul de reduse ca urmare a iminenței concediilor estivale. Prin urmare, este normală existența unui nivel oarecum mai ridicat al stocurilor în această perioadă a anului.
4.4.10. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(124)
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 10
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor
2010
2011
2012
PAR
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți independenți (interval)
12 %-17 %
7 %-12 %
12 %-17 %
12 %-17 %
Indice
100
69
103
103
Fluxul de lichidități - Indice
100
50
86
80
Investiții - Indice
100
162
123
106
Randamentul investițiilor (interval)
30 %-40 %
15 %-25 %
25 %-35 %
25 %-35 %
Indice
100
59
93
90
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(125)
Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți independenți din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. Aceasta a rămas la niveluri stabile aproape pe tot intervalul perioadei examinate. Rentabilitatea industriei din Uniune a depășit profitul țintă stabilit în ancheta inițială în cursul perioadei examinate.
(126)
Fluxul de lichidități net reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Evoluția acestuia a rămas la niveluri satisfăcătoare în cursul perioadei examinate.
(127)
Randamentul investițiilor reprezintă profitul ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Evoluția acestuia a reflectat în mare măsură evoluția rentabilității și a rămas la niveluri satisfăcătoare aproape tot timpul de-a lungul perioadei examinate.
(128)
Niciun producător din Uniune nu a raportat dificultăți de mobilizare a capitalurilor în cursul perioadei examinate.
4.4.11. Concluzie privind prejudiciul
(129)
Cei mai mulți indicatori de prejudiciu, cum ar fi producția, utilizarea capacităților, volumul vânzărilor, ocuparea forței de muncă, costurile cu forța de muncă și prețurile de vânzare, au avut o evoluție pozitivă. În timp ce tendința indicatorilor financiari, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor a fost mixtă, nivelurile absolute sunt satisfăcătoare și nu prezintă niciun indiciu al unui prejudiciu.
(130)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune s-a redresat pe deplin după prejudiciul provocat de dumpingul anterior și că nu suferă un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
4.5. Probabilitatea reapariției prejudiciului
(131)
Tendințele de mai sus privind prețurile și volumele importurilor de produs în cauză din China arată că, în timp ce exportatorii chinezi au menținut o prezență semnificativă pe piața Uniunii, măsurile în vigoare (taxe și angajamente) au condus la o creștere a prețurilor și la o scădere a volumelor. Industria din Uniune a fost principalul beneficiar al acestei evoluții, deoarece prezența pe piață a altor țări terțe a rămas mai degrabă limitată. Aceasta indică faptul că înlăturarea prejudiciului se datorează în principal existenței măsurilor în vigoare.
(132)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 45 de mai sus, producătorii-exportatori din RPC dispun de capacități neutilizate suficiente pentru a-și spori foarte rapid exporturile. Date fiind prețurile mai lucrative de pe piața UE în raport cu majoritatea piețelor din țările terțe, este probabil ca importante cantități exportate în prezent în aceste țări să fie, de asemenea, redirecționate către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping.
(133)
În plus, piețe internaționale importante, cum ar fi SUA, Brazilia, Thailanda și Ucraina au instituit taxe antidumping asupra acidului citric chinez. Prin urmare, va fi mai dificil pentru producătorii-exportatori chinezi să vândă pe aceste piețe decât pe o piață a UE neprotejată, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping.
(134)
În plus, nivelurile de preț ale producătorilor-exportatori chinezi care nu fac obiectul angajamentelor au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din UE cu 20 %-45 %. În mod similar, prețurile practicate pe piețele țărilor terțe de producătorii-exportatori care fac obiectul angajamentelor sunt mai mici (cu 20 %-39 %) decât prețurile practicate de industria din UE. Acest lucru indică nivelurile de preț la care producătorii-exportatori chinezi ar putea intra pe piața Uniunii în absența măsurilor.
(135)
Probabilitatea efectuării unor exporturi chineze la prețuri scăzute în absența măsurilor este confirmată de numeroasele anchete antidumping privind acidul citric chinez din alte țări, menționate în considerentul 133 de mai sus.
(136)
Producătorii-exportatori chinezi au capacitatea de a-și crește semnificativ cota de piață, deja substanțială, la prețuri semnificativ inferioare prețurilor practicate de industria din UE, în detrimentul acesteia din urmă.
(137)
În urma comunicării concluziilor anchetei, părțile interesate au susținut că nu este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să își scadă prețurile la nivelurile prețurilor practicate pe piețele altor țări terțe. Totuși, acest argument nu este susținut de faptele constatate în cursul anchetei. Astfel cum s-a precizat în considerentul 134 de mai sus, marjele de subcotare stabilite pentru producătorii-exportatori chinezi care nu fac obiectul unor angajamente pe piața Uniunii (20 %-45 %) sunt foarte asemănătoare cu cele stabilite pentru producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul unor angajamente pe piețele țărilor terțe (20 %-39 %). Prin urmare, este probabil ca, în absența măsurilor, prețurile chineze pe piața Uniunii să se apropie de prețurile practicate de producătorii-exportatori chinezi în altă parte.
(138)
Prin urmare, se poate concluziona că există probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.
5. INTERESUL UNIUNII
(139)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă instituirea de măsuri antidumping asupra importurilor de acid citric originar din RPC ca urmare a constatărilor din cadrul prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii în ansamblu. Identificarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv a celor ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
5.1. Interesul industriei din Uniune
(140)
Ambii producători din Uniune, reprezentând împreună 100 % din producția Uniunii, au cooperat în cadrul prezentei anchete. Astfel cum se menționează în considerentul 130 de mai sus, industria din Uniune s-a redresat în urma prejudiciului cauzat de practicile de dumping anterioare.
(141)
Măsurile în vigoare au permis industriei din Uniune să se redreseze în urma prejudiciului suferit în trecut. În paralel, industria din Uniune a arătat că activitățile sale sunt viabile atunci când nu sunt supuse unei concurențe neloiale din partea importurilor care fac obiectul unui dumping.
(142)
În același timp, eliminarea măsurilor ar conduce, foarte probabil, la creșterea concurenței neloiale din partea importurilor chineze care fac obiectul unui dumping, amenințând continuarea activităților producătorilor rămași într-un sector, de altfel, viabil. Se reamintește faptul că trei producători din Uniune și-au încetat producția înainte de instituirea măsurilor împotriva importurilor chineze.
(143)
Prin urmare, s-a concluzionat că este în interesul industriei din Uniune să se mențină măsurile în vigoare.
5.2. Interesul importatorilor neafiliați
(144)
Astfel cum se menționează în considerentul 13 de mai sus, șase importatori neafiliați au prezentat un răspuns privind eșantionarea. Cei trei importatori principali au fost incluși în eșantion, dar unul dintre aceștia nu a furnizat, în cele din urmă, un răspuns util la chestionar. Eșantionul final a fost alcătuit din ceilalți doi importatori.
(145)
Cei doi importatori comercializează o gamă largă de produse. Importanța acidului citric în cifra lor de afaceri totală variază foarte mult. În cazul unuia dintre importatori, acidul citric reprezintă o parte nesemnificativă din cifra de afaceri totală, în timp ce, în cazul celuilalt importator, el este unul dintre produsele cele mai importante.
(146)
Cei doi importatori incluși în eșantion nu s-au opus cu strictețe măsurilor în vigoare, însă au atras atenția asupra faptului că nivelul actual al PMI este prea ridicat, ceea ce conduce la profituri substanțiale pentru industria din Uniune. Acești importatori au cerut, prin urmare, o reducere a nivelului PMI.
5.3. Interesul utilizatorilor
(147)
Comisia a primit șase răspunsuri complete de la utilizatori provenind în principal din industria chimică și din cea farmaceutică. Deși industria alimentară și cea a băuturilor este de departe cel mai mare utilizator de acid citric, reprezentând cel puțin 50 % din consumul total, niciun utilizator din cadrul acestei industrii nu a cooperat pe deplin.
(148)
Utilizatorii erau preocupați de securitatea aprovizionării. Unul dintre motivele de preocupare era legat de incapacitatea industriei din Uniune de a aproviziona în totalitate piața Uniunii. Cu toate acestea, măsurile în vigoare nu au împiedicat intrarea importurilor din China pe piața Uniunii în cantități semnificative, permițându-le acestora să aprovizioneze partea din piață care nu putea fi acoperită de industria din Uniune.
(149)
În cazul unui grup important de utilizatori, precum industria alimentară și cea a băuturilor și industria farmaceutică, acidul citric este necesar doar în mod marginal pentru produsele acestora. În opinia lor, acidul citric nu este ușor de înlocuit; prin urmare, securitatea aprovizionării este, adesea, mai importantă decât prețul. Efectul financiar al măsurilor asupra acestor utilizatori este nesemnificativ, având în vedere importanța foarte redusă a acidului citric în structura costurilor acestora.
(150)
Pentru utilizatorii care fabrică produse chimice ce reprezintă aproximativ 25 % din consumul total la nivelul UE, acidul citric are o importanță moderată, reprezentând aproximativ 5 % din costurile materiilor prime. În opinia lor, măsurile antidumping nu ar trebui menținute. Unii utilizatori au subliniat, de asemenea, situația financiară bună a producătorilor din UE. Efectul măsurilor asupra acestor utilizatori este mai semnificativ decât în industria alimentară și cea a băuturilor și în industria farmaceutică. Cu toate acestea, informațiile furnizate de utilizatorii cooperanți care fabrică produse chimice arată că aceștia au reușit să realizeze un profit confortabil, în pofida măsurilor în vigoare. Prin urmare, efectul măsurilor asupra acestor utilizatori este considerat a fi limitat.
(151)
În urma comunicării concluziilor anchetei, părțile interesate din industria detergenților au susținut că, pentru anumite produse, acidul citric reprezintă o parte mai mare a costurilor decât cifra medie de 5 % menționată anterior. În același timp, aceste părți nu au furnizat nicio dovadă conform căreia, în special pentru industria detergenților, media ar fi diferită de cifra de 5 % indicată pentru industria chimică în general. Prin urmare, se consideră că respectivele concluzii trase pentru industria chimică în general se aplică, de asemenea, industriei detergenților în special.
(152)
În urma comunicării concluziilor anchetei, părțile interesate au afirmat, de asemenea, că viitoarea interdicție privind fosfații în detergenții pentru mașinile automate de spălat vase va conduce la creșterea consumului de acid citric în Uniune începând cu 2017. Deși este evident că fosfații vor trebui înlocuiți până în acel moment cu alte substanțe, nu este încă clar dacă fosfații vor fi înlocuiți cu acid citric sau cu alte substanțe. De asemenea, părțile nu au furnizat niciun element de probă concret privind impactul general al acestei schimbări.
(153)
În ansamblu, efectul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune depășește cu mult impactul negativ limitat sau nesemnificativ al măsurilor în vigoare asupra utilizatorilor.
5.4. Surse de aprovizionare pe piața Uniunii
(154)
Părțile interesate s-au plâns în legătură cu o pretinsă lipsă a concurenței pe piața Uniunii. Într-adevăr, UE dispune doar de doi producători. Pentru a răspunde necesităților utilizatorilor din UE, piața Uniunii trebuie să recurgă la importuri, care provin în principal din RPC.
(155)
Faptul că în Uniune au rămas numai doi producători este, totuși, rezultatul practicilor de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi, care au condus la instituirea măsurilor aflate în curs de reexaminare. În 2004, la începutul perioadei examinate a anchetei inițiale, încă existau în Uniune cinci producători care concurau cu cantitățile semnificative ale importurilor chineze la prețuri de dumping. În anii care au urmat (2004-2007), când Uniunea a fost expusă unor cantități semnificative de exporturi din RPC ce făceau obiectul unui dumping semnificativ, trei producători din Uniune au fost nevoiți să părăsească piața, ceea ce a condus la actuala situație de duopol.
(156)
Începând cu instituirea măsurilor în vigoare, tendința descendentă a numărului de producători din Uniune a putut fi oprită. Dacă producătorii-exportatori chinezi ar avea permisiunea de a relua practicile de dumping în cantități nelimitate, industria din Uniune ar suferi din nou un prejudiciu, inclusiv prin pierderea cotei de piață în favoarea importurilor din China.
(157)
Producătorii din Uniune nu au capacitatea de a satisface în întregime cererea de pe piața Uniunii (a se vedea considerentul 107 de mai sus). În pofida existenței măsurilor în vigoare, importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii în cantități semnificative, deținând o cotă de piață cuprinsă între 35 % și 45 % pe parcursul perioadei examinate, astfel cum se explică în considerentul 93 de mai sus.
(158)
În absența măsurilor, singurii doi producători existenți în UE ar putea fi obligați să părăsească, de asemenea, piața Uniunii. Într-un astfel de scenariu, utilizatorii din UE ar deveni și mai dependenți de o singură sursă de importuri - RPC - ceea ce, dată fiind importanța securității aprovizionării menționată mai sus, nu ar fi în interesul Uniunii.
5.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(159)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive întemeiate pentru care menținerea măsurilor asupra importurilor de acid citric originar din RPC să nu fie în interesul Uniunii.
6. MĂSURI ANTIDUMPING
6.1. Reexaminare intermediară limitată la prejudiciu
(160)
Majoritatea producătorilor-exportatori chinezi care au cooperat sunt parte la angajamentele menționate în considerentul 2 de mai sus. Ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a arătat în considerentul 41 de mai sus că prețurile lor de export către UE au fost determinate de angajamentele de preț care stabilesc prețurile minime de import („PMI”). Prin urmare, prețurile lor de export nu au fost considerate suficient de fiabile pentru a fi utilizate în cadrul analizei probabilității continuării sau reapariției dumpingului, în circumstanțele specifice ale prezentei anchete. În mod similar, astfel cum s-a explicat în considerentul 100 de mai sus, aceste prețuri de export nu pot fi considerate a fi un indicator fiabil pentru realizarea unui calcul fiabil și semnificativ al subcotării. De asemenea, din același motiv, aceste prețuri nu sunt suficient de fiabile pentru a calcula un nou nivel de eliminare a prejudiciului.
(161)
În cazul producătorului-exportator chinez care a cooperat și care nu este parte la angajamente, Laiwu, prețurile de export nu au fost afectate de angajament și, prin urmare, ar putea fi utilizate pentru a stabili un nou nivel de eliminare a prejudiciului.
6.2. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(162)
Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(163)
Prejudiciul nu s-ar reproduce dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de instituirea taxei asupra vânzărilor produsului similar pe piața Uniunii, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit stabilită pentru acest scop în ancheta inițială a fost de 6 %.
(164)
Pe această bază, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin scăderea din prețurile de vânzare practicate în Uniune a marjei reale de profit atins în timpul PAR și înlocuirea acesteia cu marja de profit de 6 % menționată anterior.
(165)
Una dintre părțile interesate a susținut că marja de profit înainte de impozitare de 6 % este prea scăzută deoarece, din cauza nivelului considerabil al taxei, profitul după impozitare nu furnizează resursele necesare.
(166)
În această privință, marja de profit utilizată pentru stabilirea nivelului de eliminare a prejudiciului reflectă marja de profit în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Partea interesată nu a furnizat niciun argument care să demonstreze că marja de profit de 6 %, care este marja de profit reală realizată de industria din Uniune în absența importurilor care fac obiectul unui dumping stabilită în ancheta inițială, nu este adecvată în acest scop.
(167)
Comisia a determinat ulterior nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații a prețului de import mediu ponderat al Laiwu stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de producătorii din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul PAR. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost exprimate ca procentaj din valoarea CIF de import medie ponderată.
6.3. Măsuri antidumping definitive
(168)
În ceea ce privește societatea Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., ar trebui să se instituie măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză, în conformitate cu regula taxei celei mai mici, prevăzută la articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marja de prejudiciu și marja de dumping. Nivelul taxei ar trebui stabilit la cel mai scăzut nivel al dumpingului și al marjei de eliminare a prejudiciului.
(169)
Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping definitive, exprimat în procentaje din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, ar trebui să fie după cum urmează:
Societate
Marja de dumping
Nivelul de eliminare a prejudiciului
Taxă antidumping definitivă
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
În contextul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de acid citric originar din RPC ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau într-o taxă vamală ad valorem la diferite niveluri și în angajamente pentru anumite societăți.
(171)
Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea au reflectat situația constatată în cazul societăților în cauză în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei individuale sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză, fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod special în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entități afiliate societăților menționate în mod special, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale.
(172)
O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care modifică numele sau adresa entității. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (12). Cererea trebuie să conțină toate informațiile pertinente pentru a demonstra că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care se aplică în acest caz. În cazul în care schimbarea numelui sau adresei societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicat un anunț de informare cu privire la schimbarea de nume sau adresă.
(173)
Doi producători-exportatori au notificat Comisiei o modificare a adresei. De asemenea, unul dintre aceștia a notificat Comisiei o modificare a denumirii sale. Aceste modificări nu afectează operațiunile lor în ceea ce privește produsul în cauză.
(174)
Un alt producător-exportator nu ar mai trebui să beneficieze de dreptul de a i se aplica un nivel individual al taxei, întrucât a încetat să existe.
(175)
Constatările din considerentele 173 și 174 de mai sus au fost comunicate și nu s-a primit nicio observație.
7. FORMA MĂSURILOR
(176)
În cadrul reexaminării formei măsurilor, Comisia a luat în considerare stabilirea PMI al angajamentelor. În special, Comisia a examinat mecanismul de indexare.
(177)
PMI a fost indexat inițial pe baza variațiilor prețurilor porumbului în Statele Unite. Atunci când măsurile inițiale au fost instituite, producătorii-exportatori care au oferit angajamente nu au putut identifica o sursă de referință publică pentru prețurile porumbului în UE. O astfel de sursă este disponibilă în prezent și este considerată mai adecvată având în vedere faptul că PMI se bazează pe prețul neprejudiciabil al industriei din Uniune.
(178)
Comisia a examinat, de asemenea, indexarea variabilă pentru consumul de materii prime/tonă de acid citric și a concluzionat că este corectă.
(179)
În urma comunicării informațiilor, părțile interesate au susținut că în locul indexării PMI descrise mai sus, ar trebui să fie folosit un anumit preț minim sau o indexare bazată pe prețurile altor materii prime în afară de porumb, deoarece nu toți producătorii din Uniune utilizează porumbul ca materie primă pentru producția de acid citric. Cu toate acestea, având în vedere fluctuația semnificativă a costurilor de producție și a prețurilor acidului citric, un plafon de preț fix poate să nu mai fie de actualitate și să devină nejustificat de mare sau de mic. De asemenea, nu este considerată adecvată o indexare pentru o materie primă cu prețuri mai curând stabile atunci când prețul acidului citric fluctuează în mod semnificativ și pentru care nu există o sursă publică fiabilă.
(180)
Prin urmare, se consideră că un plafon de preț fix sau o indexare bazată pe materii prime diferite nu este mai adecvată decât o indexare pe baza prețurilor porumbului. Cu toate acestea, deoarece porumbul nu este materia primă de bază pentru toți producătorii din Uniune, s-a considerat adecvat să se revizuiască indexarea variabilă pentru consumul de materii prime, pentru a reflecta mai bine consumul mediu ponderat de porumb al industriei din Uniune și evoluția prețului neprejudiciabil pentru industria din Uniune în ansamblu.
(181)
În cadrul reexaminării intermediare parțiale limitate la prejudiciu, Comisia a stabilit un nou preț neprejudiciabil pentru industria din Uniune. Pe această bază, PMI ar trebui să fie revizuit și actualizat pentru ca angajamentele să rămână în vigoare.
(182)
După comunicarea constatărilor finale, cei cinci producători-exportatori cooperanți, inclusiv un grup de producători-exportatori, ale căror angajamente sunt în prezent în vigoare, împreună cu Camera de Comerț a importatorilor și a exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China (a se vedea considerentele 2 și 3 de mai sus), au oferit noi angajamente de preț acceptabile.
(183)
Comisia, prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/87 (13), a acceptat aceste oferte de angajament noi care înlocuiesc angajamentele în vigoare. Noile oferte de angajament elimină efectele prejudiciabile ale dumpingului și limitează la un nivel suficient riscul de circumvenție.
(184)
În vederea monitorizării eficiente de către Comisie și autoritățile vamale a conformității societăților cu angajamentele luate, atunci când se solicită autorității vamale punerea în liberă circulație, scutirea de taxa antidumping este condiționată de:
(i)
prezentarea unei facturi conforme cu angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin informațiile și declarația prevăzute în anexă;
(ii)
faptul că mărfurile importate sunt fabricate, expediate și facturate direct de către societățile menționate primului client independent din Uniune; precum și
(iii)
faptul că bunurile declarate și prezentate la vamă corespund exact descrierii de pe factura privind angajamentul.
Atunci când condițiile de mai sus nu sunt respectate, taxa antidumping corespunzătoare va fi instituită în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație.
(185)
În cazul în care Comisia își retrage acceptul privind un anumit angajament, în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în urma unui abuz privind anumite tranzacții, și declară nevalabile facturile relevante conforme cu angajamentele, se aplică o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație a acestor tranzacții.
(186)
Importatorii ar trebui să aibă în vedere faptul că datoria vamală poate lua naștere, ca risc comercial normal, în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație, așa cum este descris în considerentele 184 și 185, chiar dacă Comisia a acceptat un angajament oferit de producătorul de la care aceștia au cumpărat în mod direct sau indirect.
(187)
Comitetul instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis niciun aviz,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de acid citric și de citrat trisodic dihidrat încadrate în prezent la codurile NC 2918 14 00 și ex 2918 15 00 (cod TARIC 2918150010), originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos este stabilit după cum urmează:
Societatea
Taxa antidumping definitivă (%)
Cod adițional TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, provincia Anhui, RPC
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, provincia Shandong, RPC
15,3
A880
RZBC Co., Ltd - No 9 Xinghai West Road, Rizhao, provincia Shandong, RPC
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, provincia Shandong, RPC
36,8
A877
TTCA Co., Ltd - West, Wenhe Bridge North, Anqiu, provincia Shandong, RPC
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, provincia Shandong, RPC
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, provincia Jiangsu, RPC
32,6
A879
Toate celelalte societăți
42,7
A999
(3) Fără a aduce atingere alineatului (1), taxa antidumping definitivă nu se aplică importurilor puse în liberă circulație în conformitate cu articolul 2.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Importurile declarate pentru punerea în liberă circulație, facturate de societăți ale căror angajamente au fost acceptate de Comisie și ale căror denumiri figurează în Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/87, sunt scutite de taxa antidumping instituită de articolul 1, cu condiția ca:
(a)
importurile să fie fabricate, transportate și facturate direct de societățile în cauză primului client independent din Uniune; precum și
(b)
astfel de importuri să fie însoțite de o factură conformă cu angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin elementele și declarația menționate în anexa la prezentul regulament; precum și
(c)
mărfurile declarate și prezentate la vamă să corespundă exact descrierii din factura conformă cu angajamentul.
(2) Se instituie o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație:
(a)
ori de câte ori se constată faptul că, în ceea ce privește importurile menționate la alineatul (1), una sau mai multe dintre condițiile menționate în alineatul respectiv nu sunt îndeplinite; sau
(b)
atunci când Comisia își retrage acceptul privind angajamentul în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 printr-un regulament sau o decizie care se referă la anumite tranzacții și declară nevalabile facturile relevante conforme cu angajamentul.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 21 ianuarie 2015.