PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 157/2013
ze dne 18. února 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 25. listopadu 2011 Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámila, že zahajuje antidumpingové řízení (dále též „řízení“), pokud jde o dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále též „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Téhož dne Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (3) oznámila, že zahajuje antisubvenční řízení, pokud jde o dovoz bioethanolu pocházejícího z USA do Unie, a zahájila samostatné šetření (dále jen „antisubvenční řízení“). Toto řízení bylo ukončeno dne 21. prosince 2012 bez uložení vyrovnávacích opatření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 12. října 2011 Sdružením evropských výrobců obnovitelného ethanolu (ePURE) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby bioethanolu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2 Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, vývozce/výrobce v USA, dovozce a další strany, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i orgány USA. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1 Výběr vzorku vývozců/výrobců v USA
(6)
Vzhledem k možnému vysokému počtu vývozců/výrobců v USA se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení.
(7)
Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vývozci/výrobci v USA požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení vyplnili formulář pro výběr vzorku, v němž uvedou základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobou a prodejem bioethanolu v období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“).
(8)
Výběr reprezentativního vzorku byl rovněž konzultován s příslušnými orgány USA.
(9)
V 15denní lhůtě se přihlásilo více než 60 vývozců/výrobců, kteří poskytli požadované informace.
(10)
V souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního množství vývozu bioethanolu do Unie, které může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumáno. Vybraný vzorek tvořilo šest výrobců bioethanolu v USA (dále jen „vzorek za USA“).
(11)
Během šetření bylo zjištěno, že výroba jednoho výrobce zařazeného do vzorku za USA nebyla během období šetření vyvážena do Unie. Tato společnost byla tudíž ze vzorku vyloučena.
(12)
Navzdory skutečnosti, že další výrobci zařazení do vzorku uvedli ve formuláři pro výběr vzorku vývoz bioethanolu do Unie, šetření prokázalo, že žádný z nich bioethanol na trh Unie nevyvážel. Ve skutečnosti jej prodávali obchodníkům/výrobcům směsí na domácím trhu, kteří nejsou ve spojení, a ti jej poté smíchali s benzinem a znovu prodávali, a to jak na domácím trhu, tak na vývoz, zejména do Unie. V průběhu šetření na místě se ukázalo, a to navzdory dojmu vyplývajícímu z informací poskytnutých výrobci v USA zařazenými do vzorku prostřednictvím formulářů pro výběr vzorku, že si tito výrobci nebyli ve všech případech vědomi toho, zda je jejich výroba určena pro trh Unie či pro jinou destinaci, včetně trhu USA, a neměli představu o prodejních cenách účtovaných obchodníky/výrobci směsí. To tudíž znamená, že výrobci bioethanolu v USA nejsou vývozci dotčeného výrobku do Unie. Skutečnými vývozci jsou obchodníci/výrobci směsí. Na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni vzorku za USA v předběžné fázi tudíž nebylo možné stanovit, zda byl bioethanol pocházející z USA během období šetření vyvážen do Unie za dumpingové ceny.
(13)
Žádné antidumpingové opatření tedy v té době nemohlo být uloženo.
(14)
Pro účely zjištění vývozu bioethanolu do Unie se v rámci vzorku za USA vycházelo zejména z údajů, které poskytli výrobci směsí/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, již nebyli v předběžné fázi zahrnuti do šetření. Přestože v předběžné fázi jeden obchodník při šetření spolupracoval a poskytl doplňující údaje, nebyly tyto údaje dostačující k tomu, aby bylo možné přesně a spolehlivě stanovit údaje potřebné k výpočtu dumpingových rozpětí.
(15)
V zájmu dokončení šetření dumpingu bylo tedy považováno za nutné vycházet spíše z údajů obchodníků a výrobců směsí, kteří dotčený výrobek do Unie ve skutečnosti vyváželi.
(16)
Dotazníky týkající se dumpingu byly tedy zaslány osmi největším obchodníkům/výrobcům směsí v USA, kteří byli identifikováni během šetření v rámci vzorku za USA. Tito obchodníci/výrobci směsí představují více než 90 % celkového vývozu bioethanolu do Unie. Dva z nich se spoluprací při šetření souhlasili a jejich vývoz představuje přibližně 51 % celkového vývozu bioethanolu do Unie během období šetření.
1.2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(17)
Vzhledem k možnému vysokému počtu výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení.
(18)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii (dále jen „vzorek za EU“). Tento vzorek tvořilo pět společností a skupin z 19 výrobců v Unii, kteří byli známí před zahájením šetření. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby bioethanolu během období šetření a polohy známých výrobců. Tento vzorek představoval 48 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření.
(19)
Během šetření se však ukázalo, že skupiny zařazené do vzorku za EU tvoří vysoký počet společností či jednotlivých subjektů vyrábějících a prodávajících obdobný výrobek. To by znamenalo provést šetření ve 13 společnostech, což nebylo vzhledem k času, který byl na šetření vyčleněn, možné. Bylo tedy rozhodnuto znovu přezkoumat údaje, které byly k dispozici pro výběr reprezentativního vzorku. Vycházelo se z toho, že vzorek by měl být založen na největších jednotlivých výrobních subjektech v Unii a v rámci skupin a při výběru by mělo být zohledněno také určité geografické rozložení výrobců v Unii.
(20)
Proto byl nakonec vybrán konečný vzorek za EU složený z šesti jednotlivých výrobců zvolených na základě reprezentativnosti z hlediska výroby a objemu prodeje bioethanolu v období šetření a geografické polohy výrobce. Tito výrobci, kteří se nacházejí v Belgii, Nizozemsku, Francii, Spojeném království, Švédsku a Německu, představují 36 % celkové odhadované výroby v Unii a 44 % celkové výroby uvedené společnostmi, které poskytly údaje pro účely výběru vzorku. Tento vzorek byl považován za reprezentativní pro účely posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(21)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit připomínky ke vhodnosti výběru vzorku.
(22)
Některé strany tvrdily, že vzorek za EU je méně reprezentativní než vzorek původní, který obsahoval celé skupiny společností. Podle jejich názoru by objektivní analýzu situace ve výrobním odvětví Unie bylo možné provést pouze začleněním všech společností, které jsou součástí skupin ve vzorku. Uvedly zejména, že náklady a příjmy mohou být přiděleny určitým společnostem ve skupině, v nichž se neuskuteční návštěva, a tudíž nemusí být zohledněny při analýze újmy.
(23)
V tomto ohledu je třeba podotknout, že Komise náležitě zvážila a přezkoumala údaje poskytnuté všemi společnostmi, a to těmi, které byly zařazeny do vzorku, i těmi, které zařazeny nebyly, a zejména společnostmi patřícími do skupin, aby se ujistila, že veškeré náklady a příjmy spojené s výrobou a prodejem u společností zařazených do vzorku byly při analýze újmy v plném rozsahu a správně zohledněny.
(24)
Některé strany napadly skutečnost, že do vzorku za EU byli zařazeni výrobci v Unii, kteří se nacházeli ve fázi rozběhu činnosti. Rovněž tvrdily, že by do vzorku neměla být zařazena jedna společnost, která měla v roce 2011 významnou volnou kapacitu, nacházející se v členském státě, který neprovedl směrnici o energii z obnovitelných zdrojů (4). Rovněž zaznělo, že pokud by tyto společnosti do vzorku nakonec zařazeny byly, měla by Komise údaje o nich upravit tak, aby byly tyto mimořádné okolnosti zohledněny.
(25)
Má se za to, že skutečnost, že společnosti v nedávné době rozběhly nebo obnovily provoz, není důvodem k tomu, aby byly vyloučeny ze vzorku. Zařazení takovýchto společností do vzorku není v rozporu s kritérii pro výběr vzorku, která jsou stanovena v článku 17 základního nařízení. Pokud jde o úpravu údajů, strany neposkytly žádný konkrétní materiál nebo podložené důkazy, kterými by své tvrzení podpořily, ani podklady pro to, jak by se měla požadovaná úprava provést.
(26)
Kromě toho nebyly při šetření zjištěny žádné náklady, například zrychlené odpisy, které by měly být upraveny, aby se napravilo zkreslení způsobené rozběhem činnosti. Tento požadavek se proto zamítá.
(27)
Některé strany rovněž vznesly námitky proti tomu, že součástí vzorku za EU již není společnost, která do něj byla prozatímně vybrána a nachází se v členském státě s vysokou spotřebou a výrobou bioethanolu. Tvrdily, že ekonomická situace této společnosti je dobrá, a naznačily, že právě to bylo důvodem k jejímu vyloučení ze vzorku. Dále tvrdily, že výběr vzorku byl zkreslen tak, aby byla zjištěna újma. Podle těchto stran měla Komise rozeslat tzv. minidotazníky všem výrobcům, aby shromáždila patřičné údaje pro výběr vzorku.
(28)
Pokud jde o rozesílání minidotazníků, je třeba poznamenat, že před výběrem vzorku si Komise vyžádala informace od všech výrobců v Unii, o nichž bylo známo, že jsou záležitostí dotčeni, aby shromáždila příslušné údaje pro výběr vzorku. Jak je uvedeno v bodě 5.2.1 oznámení o zahájení řízení, tyto informace byly k dispozici ode dne zahájení šetření v dokumentu „For inspection by interested parties“ a nebyly takové povahy, aby z nich byla zřejmá ekonomická situace respondentů. Komise tedy měla k dispozici dostatek informací k tomu, aby mohla vybrat reprezentativní vzorek v souladu s kritérii uvedenými v článku 17 základního nařízení, ale nemohla společnosti vybírat tak, aby bylo dosaženo určitého výsledku. Výše uvedená tvrzení byla proto zamítnuta.
(29)
Na závěr bylo vzneseno tvrzení, že vzorek měl obsahovat společnosti vyrábějící bioethanol z cukrové řepy, jelikož výroba z této suroviny může být mnohem ziskovější než výroba například z pšenice. Třebaže toto tvrzení nebylo podložené, z dostupných informací vyplývá, že bioethanol vyráběný z cukrové řepy představuje pouze malou část celkové výroby v Unii, v roce 2011 přibližně 12 %, a že dvě ze společností zařazených do vzorku cukrovou řepu jako vstupní surovinu k výrobě bioethanolu zčásti používají. Toto tvrzení se proto zamítá.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že vzorek vybraný výše popsaným způsobem pro účely analýzy újmy je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.
1.2.3 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
Vzhledem k možnému vysokému počtu dovozců zapojených do řízení se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců podle článku 17 základního nařízení.
(32)
Pouze tři dovozci poskytli ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
1.2.4 Odpovědi na dotazník a ověřování
(33)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká. Dotazníky byly tedy zaslány vývozcům/výrobcům v USA zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem spolupracujícím dovozcům v Unii, kteří nejsou ve spojení, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(34)
Odpovědi zaslali vývozci/výrobci v USA zařazení do vzorku, výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a čtyři uživatelé.
(35)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které poskytly zúčastněné strany a které považovala za nezbytné pro účely konečného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(36)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Vývozci/výrobci v USA
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas a Sioux Falls, Jižní Dakota
Obchodník v USA, který není ve spojení
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Obchodník ve Švýcarsku, který je ve spojení
-
Cargill International SA, Ženeva
Výrobci v Unii
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nizozemsko
-
BioWanze S.A., Wanze, Belgie
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Německo
-
Ensus, Yarm, Spojené království
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Švédsko
-
Tereos BENP, Lillebonne, Francie
Dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nizozemsko
-
Greenergy Fuels Limited, Londýn, Spojené království
Uživatelé v Unii
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Nizozemsko
1.3 Období šetření a posuzované období
(37)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011. Analýza tendencí významných pro posouzení újmy se týkala období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(38)
Dotčeným výrobkem je bioethanol, někdy označovaný jako „palivo ethanol“, tj. ethylalkohol vyráběný ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie), denaturovaný či nedenaturovaný, s výjimkou produktů s obsahem vody převyšujícím 0,3 % (m/m) měřeno v souladu s normou EN 15376, avšak včetně ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) ve směsi s benzinem o obsahu ethylalkoholu převyšujícím 10 % (v/v), pocházející z USA, v současnosti kódů KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97.
(39)
Bioethanol lze vyrábět z různých zemědělských vstupních surovin, např. cukrové třtiny, cukrové řepy, brambor, manioku a kukuřice. V USA se bioethanol rozlišuje podle různých vstupních surovin, jak je popsáno níže:
a)
Konvenční biopalivo (vyráběné především ze vstupní suroviny kukuřice a běžně nazývané kukuřicový ethanol), které je definováno jako obnovitelné palivo získávané z kukuřičného škrobu a vyráběno v zařízeních, jejichž výstavba byla zahájena po datu uzákonění zákona o energetické nezávislosti a bezpečnosti v prosinci 2007 (5), a které musí v budoucnosti dosáhnout 20 % snížení emisí skleníkových plynů ve srovnání se základními emisemi skleníkových plynů z benzinu a nafty v průběhu životního cyklu.
b)
Vyspělé biopalivo, definované jako obnovitelné palivo jiné než ethanol získaný z kukuřičného škrobu, které je získáváno z obnovitelné biomasy a jehož emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu, určené správcem podle zákona o energetické politice (Energy Policy Act, EPA), jsou alespoň o 50 % nižší než základní emise skleníkových plynů. Tento pojem zahrnuje „celulózová biopaliva“ jako bioethanol a „naftu z biomasy“. Soupis pro vyspělá biopaliva zahrnuje soupis pro celulózová biopaliva, naftu z biomasy a nerozlišená vyspělá biopaliva.
(40)
Konkrétněji je celulózové biopalivo (6) definováno jako obnovitelné palivo získané z jakékoli celulózy, hemicelulózy nebo ligninu získaných z obnovitelné biomasy, jehož emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu, určené správcem podle zákona o energetické politice, jsou alespoň o 60 % nižší než základní emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu. Celulózová biopaliva zahrnují celulózový bioethanol. Federální vláda Spojených států ve značné míře podporuje výzkum a pilotní projekty zabývající se výrobou vyspělých biopaliv, a zejména celulózového bioethanolu vyráběného především z odpadu ze zemědělství a lesnictví. Podle činitelů USA a veřejně dostupných údajů (7) dosáhne výroba tohoto typu bioethanolu v roce 2014 přibližně 4 miliard litrů a do roku 2021 přesáhne 50 miliard litrů. Výroba celulózového bioethanolu byla během období šetření zanedbatelná.
(41)
Během období šetření a až do současnosti byla hlavní vstupní surovinou používanou v USA kukuřice, zatímco hlavní vstupní surovinou používanou v Unii je pšenice.
(42)
Z šetření vyplynulo, že bioethanol se obecně prodává v čisté formě výrobcům směsí/obchodníkům, kteří jej smísí (8) s benzinem především s cílem vyrobit směsi s vysokým obsahem bioethanolu, které se vyvážejí nebo prodávají na domácím trhu k dalšímu mísení a používají jako palivo ke spotřebě. Mísení není příliš složité a lze je provést smísením výrobků ve zvláštních nádržích, do nichž se přidají požadované procentní podíly bioethanolu a benzinu.
(43)
Aby bylo možné určit různé druhy bioethanolu a směsi bioethanolu používané na celém světě, jsou směsi paliva ethanolu značeny tzv. čísly „E“, která popisují procentní podíl objemu paliva ethanolu ve směsi. Například E85 znamená, že směs obsahuje 85 % bezvodného ethanolu a 15 % benzinu. Směsi s nízkým obsahem ethanolu v rozmezí od E5 do E25 jsou rovněž známé jako gasohol, ačkoli mezinárodně pojem gasohol nejčastěji označuje směs E10. Směsi E10 nebo směsi slabší se do roku 2011 používaly ve více než dvaceti zemích světa a vedoucí příčku zaujímaly Spojené státy americké, kde byl téměř všechen maloobchodní benzin v roce 2010 smíšen s 10 % bioethanolu.
(44)
Z šetření vyšlo najevo, že podle stávajícího programu pro národní normu pro obnovitelná paliva (National Renewable Fuel Standard program, RFS1) zřízeného v rámci zákona o energetické politice z roku 2005, jímž se změnil zákon o ochraně ovzduší (Clean Air Act) a který stanovil první národní normu pro obnovitelná paliva, jsou všechny druhy bioethanolu považovány za biopaliva. Odpovědnost za koordinaci činností s ministerstvem energetiky Spojených států, ministerstvem zemědělství Spojených států a zúčastěnými subjekty za účelem koncipování a provádění tohoto programu přidělil Kongres Spojených států Úřadu pro ochranu životního prostředí Spojených států (US Environmental Protection Agency, EPA).
(45)
V důsledku své politiky v oblasti energetiky jsou Spojené státy od roku 2005 největším světovým výrobcem bioethanolu a připadá na ně 57,5 % světové produkce. Požadavky EPA zaručily, že v roce 2009 bylo vyrobeno nejméně 11 miliard amerických galonů obnovitelných paliv, a to zejména za účelem splnění cílů stanovených zákonem o energetické nezávislosti a bezpečnosti z roku 2007. Výroba v tak velkém měřítku rovněž umožnila výrobcům v USA vyvážet bioethanol i na jiné trhy, včetně Unie.
(46)
Podle úředních zdrojů, informací o trhu a veřejně dostupných informací (9) jsou všechny druhy bioethanolu a bioethanolu ve směsích, zejména směsích bioethanolu a minerálního benzinu, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění výše, které se vyrábějí v USA a prodávají se buď v USA, nebo na vývoz, považovány za paliva z bioethanolu a jsou součástí legislativního balíčku týkajícího se energetické účinnosti a obnovitelné energie a náhradních paliv v USA.
(47)
Bylo zjištěno, že všechny druhy bioethanolu a bioethanolu ve směsích, kterých se týká toto šetření, mají navzdory možným rozdílům, pokud jde o vstupní suroviny použité pro jejich výrobu, nebo odlišnostem ve výrobním postupu tytéž nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se ke stejným účelům. Malé odlišnosti, které dotčený výrobek může vykazovat, nemění jeho základní definici, jeho vlastnosti ani to, jak ho různé strany vnímají.
(48)
Některé strany tvrdily, že definice dotčeného výrobku není jasná, zejména proto, že neumožňuje rozlišovat mezi bioethanolem pro použití v palivu a bioethanolem pro jiná použití. Z toho důvodu prohlásily, že by se šetření mělo vztahovat na ethanol určený pro všechna použití a ethanol ze všech zdrojů včetně syntetického ethanolu, který konkuruje bioethanolu pro průmyslové použití.
(49)
Další strana tvrdila opak, konkrétně že šetření by se mělo vztahovat pouze na bioethanol pro použití v palivu, a že bioethanol pro průmyslové použití by tím pádem měl být vyloučen.
(50)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že dotčený výrobek by měl být definován především podle základních fyzikálních, technických a chemických vlastností, nikoli podle použití či uplatnění. Výrobek, který má různá uplatnění, může mít samozřejmě tytéž nebo obdobné základní vlastnosti bez ohledu na další použití a za určitých okolností může být nutné prohloubit analýzu definice výrobku s ohledem na specifické rysy výrobního odvětví a trhu.
(51)
V tomto případě bylo jasné, že oznámení o zahájení řízení neobsahovalo záměr zahrnout do definice výrobků také syntetický ethanol. Syntetický ethanol má jiné vlastnosti než bioethanol a neodpovídá výše popsaným kritériím týkajícím se definice dotčeného výrobku. Do šetření se nezapojil žádný výrobce, který se soustředí na výrobu uvedeného výrobku. Z toho důvodu nelze syntetický ethanol zařadit do definice dotčeného výrobku a spadá mimo rámec šetření. V rozporu s názorem některých stran toto upřesnění nevede ke změně rámce šetření ani definice dotčeného výrobku a nemělo dopad na kvalitu použitých údajů.
(52)
Bioethanol pro použití v palivu a bioethanol pro jiná použití mohou mít obdobné vlastnosti. Šetření se však věnovalo dumpingu na úrovni hospodářských subjektů v USA, které vyráběly nebo míchaly bioethanol pro použití v palivu, zejména bioethanol určený pro palivové směsi. I šetření výrobců v Unii se zaměřilo na bioethanol určený pro použití v palivu, a nikoli pro jiné účely. Na bioethanol pro jiná použití, než je použití v palivu, by se tudíž rámec tohoto šetření neměl vztahovat.
(53)
Dovozci, kteří nebudou využívat bioethanol pro použití v palivu dovážený z USA, mohou podat prohlášení, podle ustanovení týkajících se konečného použití stanovených prováděcími pravidly obsaženými v článcích 291 až 300 celního kodexu Unie (10).
2.2 Obdobný výrobek
(54)
Bylo zjištěno, že bioethanol vyráběný výrobním odvětvím Unie a prodávaný na trhu Unie má obdobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako bioethanol vyvážený do Unie z USA.
(55)
Jak je popsáno ve 39. bodě odůvodnění výše, bioethanol lze vyrábět z různých vstupních surovin. Šetření však nepoukázalo na skutečnost, že by použitá vstupní surovina vedla k jakýmkoli rozdílům, pokud jde o vlastnosti konečného výrobku. Bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA, zejména z kukuřice, a vyvážený na trh Unie je vzájemně zaměnitelný s dotčeným výrobkem, zejména ze pšenice, vyráběným a prodávaným v Unii tamními výrobci. Pokud jde o bioethanol, neexistují kromě toho žádné významné rozdíly, jsou-li vůbec nějaké, v používání a přístupu ze strany hospodářských subjektů a uživatelů na trhu.
(56)
Je tedy potvrzeno, že bioethanol vyráběný a prodávaný v Unii a dotčený výrobek vyvážený z USA by měly být považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Někteří výrobci v USA zařazení do vzorku tvrdili, že bioethanol vyráběný a prodávaný na trhu USA není jako dotčený výrobek, protože striktně neodpovídá znění popisu výrobku uvedenému v oznámení o zahájení řízení. Druhy bioethanolu prodávané na trhu USA skutečně odpovídají normě uplatňované ve Spojených státech (ASTM) spíše než EN 15376 a obsah vody u nich přesahuje hranici 0,3 %.
(58)
Šetření však ukázalo, že bioethanol vyráběný k prodeji na trhu USA má ve značné míře stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako dotčený výrobek. Čl. 1 odst. 4 základního nařízení stanoví, že obdobný výrobek nemusí být nezbytně podobný ve všech ohledech s dotčeným výrobkem, ale může se jednat o výrobek, který ačkoliv není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti úzce se podobající vlastnostem dotčeného výrobku. To je případ bioethanolu prodávaného na trhu USA a bioethanolu vyváženého do Unie. Existují precedenty, kdy se výrobky považovaly za obdobné jako dotčený výrobek i navzdory určitým rozdílům (11).
(59)
Proto bylo rozhodnuto prozatímní zjištění zvrátit a považovat bioethanol odpovídající normě ASTM a prodávaný na trhu USA za výrobek obdobný dotčenému výrobku ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Úvod
(60)
Jak je vysvětleno v 6. až 16. bodě odůvodnění výše, šetření se za účelem prošetření možného dumpingu týkalo jak výrobců bioethanolu, tak obchodníků/výrobců směsí, kteří vyváželi dotčený výrobek na trh Unie.
(61)
Podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení se v nařízení o uložení cla stanoví clo pro každého dodavatele, nebo není-li to proveditelné, pro danou dodavatelskou zemi.
(62)
Někteří výrobci tvrdili, že bylo možné identifikovat a sledovat jejich výrobky prodané hospodářským subjektům v USA za účelem vývozu, zejména do Unie. Odvolávali se na certifikační postup, který stanoví směrnice o energii z obnovitelných zdrojů, ale nedokázali najít konkrétní vazbu mezi jejich prodejem na trhu USA a vývozem uskutečňovaným jinými hospodářskými subjekty do EU. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění výše a 63. bodě odůvodnění níže, tito výrobci rovněž neměli představu o úrovni vývozních cen do Unie.
(63)
V tomto případě bylo zjištěno, že vzhledem ke struktuře odvětví bioethanolu a způsobu výroby a prodeje dotčeného výrobku na trhu USA a způsobu jeho vývozu do Unie není proveditelné stanovit individuální dumpingová rozpětí pro výrobce v USA. Přesněji, výrobci zařazení do vzorku za USA dotčený výrobek do Unie nevyváželi a obchodníci/výrobci směsí, kteří byli zahrnuti do šetření, získávali bioethanol od různých výrobců, míchali jej a prodávali zejména na vývoz do Unie, tudíž navzdory tvrzením výše uvedených stran nebylo možné všechny jednotlivé nákupy vysledovat a srovnat běžné hodnoty s příslušnými vývozními cenami a nelze určit výrobce v okamžiku vývozu do Unie. Jinými slovy, každá dodávka odeslaná do EU obsahuje bioethanol vyrobený v USA různými výrobci v USA, ne pouze těmi, kteří jsou zařazeni do vzorku za USA. Šetření také ukázalo, že úroveň cen, které účtovali výrobci ve vzorku za USA svým odběratelům v USA, nebyla v souladu s cenou skutečně zaplacenou nebo splatnou za dotčený výrobek v případě vývozu do Unie.
(64)
Z toho důvodu se má za to, že by mělo být stanoveno celostátní dumpingové rozpětí.
3.2 Běžná hodnota
(65)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zjišťovala, zda byl dotčený výrobek prodáván dvěma spolupracujícími obchodníky/výrobci směsí nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % celkového objemu vývozu do Unie.
(66)
Jelikož byl obdobný výrobek prodáván na domácím trhu v dostatečném množství, byla běžná hodnota určena na základě ceny zaplacené nebo splatné dvěma výše uvedeným obchodníkům/výrobcům směsí v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli v USA.
3.3 Vývozní cena
(67)
Spolupracující obchodníci/výrobci směsí poskytli údaje, které umožnily stanovit vývozní cenu na základě jejich cen, které jsou skutečně zaplacené nebo které je třeba zaplatit, podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení. U transakcí, při nichž se dovoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena určena početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
(68)
Pokud jde o prodej uskutečněný prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem ve Švýcarsku, nebyly od vývozní ceny odečteny prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jelikož nebyly považovány za náklady v období mezi dovozem a novým prodejem do Unie. Šetření ukázalo, že hlavní činnost obchodníka ve spojení představovalo řízení peněžních prostředků jednotky pro obchod v oblasti „cukru“, do níž biopaliva patří, a zajišťování rizik spojených s obchodem v zemědělském odvětví uzavíráním derivátových smluv, a to jak v rámci mimoburzovního trhu, tak i organizovaného finančního trhu.
(69)
Někteří výrobci ve Spojených státech tvrdili, že běžnou praxí orgánů je považovat prodejní cenu účtovanou vývozcem prvnímu nezávislému odběrateli za vývozní cenu, která slouží k výpočtu dumpingu. V tomto případě by touto cenou byla prodejní cena účtovaná výrobci ve Spojených státech obchodníkům/výrobcům směsí ve Spojených státech, kteří nejsou ve spojení. Jak je však uvedeno v 62. a 63. bodě odůvodnění výše, žádný z výrobců bioethanolu ve Spojených státech dotčený výrobek do Unie nevyvážel a neměl představu o úrovni vývozních cen do EU. Jejich cenu účtovanou na domácím trhu tedy použít nelze, protože se nejedná o vývozní cenu zaplacenou nebo splatnou za dotčený výrobek v Unii. Jejich tvrzení tudíž nelze přijmout.
3.4 Srovnání
(70)
Srovnání mezi váženým průměrem běžné hodnoty a váženým průměrem vývozní ceny podle druhu výrobku stanovenými pro spolupracující obchodníky/výrobce směsí bylo provedeno na základě ceny ze závodu a v souladu s čl. 2 odst. 10 při něm byly zohledněny rozdíly u činitelů, které prokazatelně ovlivnily ceny a srovnatelnost cen. Jeden obchodník/výrobce směsí tvrdí, že údaje o prodeji na domácím trhu nebyly reprezentativní. Jelikož daný obchodník/výrobce směsí však nebyl schopen údaje o veškerém prodeji na domácím trhu poskytnout, vychází výpočet z údajů získaných z dotazníku a inspekce na místě.
(71)
Jeden obchodník/výrobce směsí uvádí, že výpočet prodejní ceny na domácím trhu by měl vycházet z údajů burzy NYMEX o spotovém trhu. Komise má za to, že spolehlivější jsou ověřené údaje od dvou obchodníků/výrobců směsí.
(72)
Za tímto účelem byly v příslušných a odůvodněných případech provedeny náležité úpravy o rozdíly u nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů.
(73)
Zvláštností u dotčeného výrobku a obdobného výrobku je skutečnost, že obchodníci/výrobci směsí získali během období šetření subvenci, zejména formou slev na spotřební dani u jejich prodeje směsí bioethanolu. K určení běžné hodnoty a vývozní ceny se použije metoda, při níž jsou plně zohledněny skutečné prodejní ceny uvedených obchodníků/výrobců směsí, a to jak pro prodej na domácím trhu, tak na vývoz. Srovnání prodeje uskutečněného obchodníky/výrobci směsí na trhu USA a vývozních cen obchodníků/výrobců směsí uplatňovaných pro EU tak za účelem vypočítání úrovně dumpingu u dotčeného výrobku eliminuje případný dopad subvence na ceny, neboť tato subvence během období šetření ovlivnila stejnou měrou jak prodej na domácím trhu, tak prodej na vývoz. Jeden obchodník/výrobce směsí uvedl, že subvenci na prodej na domácím trhu nedostal. Své tvrzení však není schopen prokázat; tvrzení je rovněž obtížně porovnatelné s informacemi, které o použití subvence poskytly orgány USA.
3.5 Dumping
(74)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle druhu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Na základě tohoto srovnání bylo zjištěno, že se spolupracující obchodníci/výrobci směsí, kteří nejsou ve spojení, podíleli na dumpingových praktikách.
(75)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí bylo stanoveno ve výši 9,5 % na základě souhrnných údajů od spolupracujících obchodníků/výrobců směsí a představuje celostátní dumpingové rozpětí pro USA.
(76)
Někteří z výrobců ve Spojených státech zařazení do vzorku uvedli, že budou-li uložena konečná antidumpingová opatření, očekávají, že jim bude uděleno individuální celní rozpětí. Vzhledem k obsahu 6. až 16. bodu odůvodnění a argumentaci uvedené v 60. až 64. bodě odůvodnění nelze toto tvrzení přijmout, neboť šetření potvrdilo, že v případě těchto hospodářských subjektů, konkrétně proto, že během období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie, nebylo možné jejich výrobky při vývozu do Unie sledovat a ony samy obecně neměly informace o časovém plánu vývozu ani o cenách zaplacených nebo splatných dovozci v Unii, a tudíž pro tyto výrobce nebylo možné vývozní cenu a dumpingové rozpětí spolehlivě stanovit.
(77)
Někteří výrobci požádali o více podrobností o výpočtu dumpingu stanoveného pro dva spolupracující obchodníky/výrobce směsí. Je však třeba mít na paměti, že požadované informace obsahují obchodní tajemství, a nelze je tedy zpřístupnit jiné straně, než je strana dotčená. Na druhou stranu je běžné, že orgány zpřístupní obecnou metodu použitou k určení dumpingu všem stranám, u nichž nebyly pro výpočty použity žádné jednotlivé údaje. Tato metoda byla popsána v obecném informačním dokumentu, který byl rozeslán všem stranám.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(78)
Výroba v Unii byla stanovena na základě zprávy o trhu, kterou během šetření poskytl žadatel. Celková výroba obdobného výrobku v Unii, uvedená v této zprávě, byla srovnána s údaji poskytnutými 17 spolupracujícími výrobci v Unii. Mezi těmito dvěma soubory údajů byl zjištěn drobný rozdíl o přibližně 5 %. Důvodem je skutečnost, že údaje o výrobě neposkytli někteří relativně malí nespolupracující výrobci v Unii. Podle těchto podkladů byla celková výroba v Unii v období šetření stanovena na 3,42 milionu tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou proto uváděni jako „výrobní odvětví Unie“.
4.2 Spotřeba v Unii
(79)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě celkové výroby v Unii uskutečněné výrobním odvětvím Unie po přičtení objemu dovozu z třetích zemí, který byl stanoven na základě nejlepších dostupných statistik, a odečtení změny zásob a vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie podle údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Některé strany tvrdily, že statistiky použité ke stanovení spotřeby nebyly kompletní, neboť nezohledňovaly významný dovoz bioethanolu z dalších třetích zemí, a to zejména v období šetření. Dále se domnívaly, že Komise nadhodnotila objem dovozu ze Spojených států, a údaje o spotřebě a podílu na trhu tudíž nejsou spolehlivé.
(80)
Tato tvrzení byla analyzována a porovnána s dostupnými informacemi. Ve věci dovozu z dalších zemí strany neposkytly žádné důkazy o objemech dovozu dotčeného výrobku. Dovoz z dalších zemí byl nicméně v rámci odhadu dovozu zohledněn. Pokud jde o objem dovozu ze Spojených států, byla v odhadu dovozu z USA během období šetření zjištěna administrativní chyba. Objem dovozu byl tedy znovu posouzen a podle potřeby upraven. Tato skutečnost však nemá žádný dopad na závěry týkající se posouzení újmy a příčinné souvislosti.
(81)
V souvislosti s dovozem dotčeného výrobku je třeba zdůraznit, že pro dotčený výrobek neexistují žádné zvláštní celní kódy kombinované nomenklatury. Kódy kombinované nomenklatury, pod nimiž lze dotčený výrobek celním orgánům oznámit, zahrnují navíc vedle dotčeného výrobku i jiné výrobky.
(82)
Co se týče dovozu směsí bioethanolu, z ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých dovozci, kteří nejsou ve spojení, se ukázalo, že se většina dovozu celním orgánům oznamuje pod kódem TARIC 3824909799. Objem dovozu však nelze získat přímo od Eurostatu, protože tento kód TARIC zahrnuje vedle dotčeného výrobku i různé další chemické výrobky.
(83)
Co se týče dovozu deklarovaného pod kódy 2207 10 00 a 2207 20 00 kombinované nomenklatury, nebylo možné rozlišovat mezi dotčeným výrobkem a jinými výrobky, které nebyly předmětem šetření, vzhledem k nedostatku informací o dováženém výrobku.
(84)
Jelikož údaje získané od Eurostatu neposkytovaly ucelený obrázek o dovozu, bylo za účelem stanovení dovozu dotčeného výrobku na trh Unie rozhodnuto, že se použijí také další zdroje informací.
(85)
V zájmu dosažení nejpřesnějšího odhadu dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z USA se za nejspolehlivější podklady považovaly statistiky, které poskytla americká komise pro mezinárodní obchod (International Trade Commission, ITC). Uvedené objemy vývozu odpovídají kódům celního sazebníku Spojených států 22071060 a 22072000.
(86)
K odhadu tohoto dovozu se přistoupilo racionálně a při stanovení dovozu z USA na trh Unie byla zohledněna všechna množství, která uvedla americká komise pro mezinárodní obchod.
(87)
Podklady pro odhad dovozu pocházejícího z Brazílie do Unie představovaly tyto zdroje: zprávy o dovozu do Spojeného království vydané agenturou pro obnovitelná paliva Spojeného království, výpisy z podrobné celní databáze dovozu, které poskytlo Nizozemsko, Švédsko a Finsko, a Eurostat. V případě Nizozemska, Švédska a Finska byl objem dovozu odhadován podle názvů dovozců a vývozců a popisu výrobku, byl-li k dispozici. K odhadu tohoto dovozu se použil konzervativní přístup. Při výpočtu dovozu se zohlednila veškerá uvedená množství.
(88)
Pro odhad zbytkového dovozu do Unie za ostatní členské státy, vyjma členských států uvedených v 87. bodě odůvodnění výše, byly použity údaje Eurostatu. Objem dovozu byl upraven na základě procenta bioethanolu použitého v Unii jako palivo. Podklady pro tuto úpravu lze najít v podnětu. Uvedené procento bylo získáno z roční bilance pro ethanol zveřejňované Evropskou komisí (12). Procento bioethanolu pro použití v palivu činilo v Unii 54 % v roce 2008, 66 % v roce 2009 a 68 % v roce 2010. Pro účely odhadu příslušného dovozu, který byl uskutečněn během období šetření, bylo pro období šetření použito procento za rok 2010.
(89)
Pro odhad dovozu jiného původu se vycházelo z údajů Eurostatu a z výpisů z podrobné celní databáze dovozu poskytnutých Nizozemskem, Švédskem a Finskem. Použila se stejná metodika jako v případě stanovení dovozu pocházejícího z Brazílie.
(90)
Jako zdroj údajů pro výpočet průměrné jednotkové ceny CIF pro dovoz z USA a Brazílie sloužily výpisy z podrobné celní databáze dovozu poskytnuté Nizozemskem, Švédskem a Finskem. V případě USA byly použity i ověřené údaje uvedené v dotazníku dovozci, kteří nejsou ve spojení. Pro USA byly průměrné ceny CIF pro roky 2008 a 2009 odhadnuty na základě průměrné ceny, kterou pro tyto roky uvedla americká komise pro mezinárodní obchod, vyjádřené ve vztahu k průměrné jednotkové ceně CIF získané za rok 2010.
(91)
Změna zásob byla stanovena na základě údajů o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(92)
Podle těchto podkladů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Celková výroba v Unii (v tunách) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Celkový dovoz ze třetích zemí včetně dotčené země (v tunách) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Celkový vývoz výrobního odvětví Unie do zemí, které nejsou členy EU (v tunách) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Změna zásob (13) (v tunách) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Spotřeba v Unii (v tunách)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Index: 2008 = 100
100
115
121
129
Zdroj:
(A) zpráva o trhu; (B) Eurostat, americká komise pro mezinárodní obchod, agentura pro obnovitelná paliva Spojeného království a celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem; (C) podnět, odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, údaje o výrobním odvětví Unie uvedené v podnětu.
(93)
Během posuzovaného období spotřeba v Unii výrazně vzrostla o 29 %. Tento nárůst podnítilo provádění směrnice o energii z obnovitelných zdrojů v členských státech, která stanovila cíle pro růst spotřeby energie z obnovitelných zdrojů.
4.3 Dovoz z dotčené země do Unie
4.3.1 Objem, podíl na trhu a cena dovozu z dotčené země
(94)
Z hlediska objemu, podílu na trhu a ceny se dovoz z USA do Unie během posuzovaného období vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z USA (v tunách) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Index: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Podíl na trhu (v %)
1,9
1,4
8,5
15,7
Index: 2008 = 100
100
73
454
837
Průměrná cena v EUR/t (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Index: 2008 = 100
100
94
92
106
Zdroj:
(A) objem vývozu deklarovaný americkou komisí pro mezinárodní obchod; (B) celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem a ověřené odpovědi na dotazník od dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(95)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období významně vzrostl z 63 406 tun na 686 185 tun. Ve stejném období podobně vzrostl také podíl vývozců z USA na trhu Unie, a to z 1,9 % na 15,7 %.
(96)
Ačkoliv průměrné ceny dovozu z USA vzrostly během posuzovaného období o 6 %, byly ceny účtované vývozci z USA trvale nižší než průměrné ceny výrobců v Unii, jak se uvádí ve 117. bodě odůvodnění níže. Toto systematické cenové podbízení praktikované vývozci z USA vysvětluje významný nárůst podílu na trhu, jehož během posuzovaného období dosáhli.
4.3.2 Cenové podbízení dovozu z dotčené země
(97)
Pro účely posouzení případného cenového podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých druhů výrobku účtovanými vývozci z USA prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF. V zájmu spravedlivého srovnání cen byly u ceny týkající se USA provedeny příslušné úpravy o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(98)
Výsledky tohoto srovnání, vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření, prokázaly trvalé cenového podbízení dosahující v průměru 5,6 %. Toto cenové podbízení naznačuje cenový tlak, který dovoz z dotčené země vyvíjel na trh Unie, a to zejména během období šetření.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Předběžné poznámky
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech hospodářských ukazatelů pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(100)
Pokud jde o makroekonomické údaje, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, stav zásob, zaměstnanost, produktivita a rozsah dumpingového rozpětí, vychází analýza újmy z údajů o výrobním odvětví Unie jako celku od sdružení ePURE.
(101)
Pokud jde o mikroekonomické údaje, jako jsou ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, mzdy a stav zásob, vychází analýza újmy z údajů, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku v ověřených odpovědích na dotazník.
(102)
Odvětví bioethanolu je v Unii stále v počáteční fázi. Společnosti v poslední době investovaly do nových výrobních zařízení nebo rozšiřovaly stávající kapacity, aby mohly uspokojit rostoucí poptávku v Unii. Skutečnost, že během posuzovaného období zahájili výrobu noví výrobci, kladně ovlivnila takové ukazatele, jako například výrobu, výrobní kapacitu, objem prodeje a zaměstnanost.
(103)
Šetření rovněž prokázalo, že tento typ výrobního odvětví potřebuje k tomu, aby dosáhl běžných úrovní výroby, určitou dobu, a to dva až tři roky od okamžiku zahájení činnosti.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Index: 2008 = 100
100
130
152
157
Výrobní kapacita (v tunách)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Index: 2008 = 100
100
116
136
137
Využití kapacity (v %)
63
70
70
72
Index: 2008 = 100
100
112
112
114
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(104)
V důsledku směrnice o energii z obnovitelných zdrojů značně vzrostla v posuzovaném období výroba v Unii, a to o přibližně 57 %. V období 2008-2010 výroba v Unii vzrostla o 36 %, poté však míra růstu významně zpomalila a ve srovnání s rokem 2010 činila v období šetření pouze 3,5 %.
(105)
Výrobní kapacita vzrostla během posuzovaného období o 37 % a její vývoj sledoval podobný trend jako výroba.
(106)
Využití kapacity vzrostlo během posuzovaného období o 14 %, přičemž tohoto nárůstu bylo dosaženo na počátku posuzovaného období. Vzhledem k skutečnosti, že v roce 2009 se někteří výrobci v Unii nacházeli ve fázi rozběhu činnosti, předpokládalo se, že využití kapacity dále poroste, protože výrobci obvykle potřebují k dosažení běžných úrovní výroby po zahájení činnosti dva až tři roky, jak je vysvětleno ve 103. bodě odůvodnění výše. K tomu však nedošlo.
(107)
Šetření tak potvrdilo, že v souvislosti s očekávaným vyhlášením směrnice o energii z obnovitelných zdrojů několik společností v EU zahájilo na počátku posuzovaného období nebo v jeho průběhu svoji činnost. To vedlo ke kladnému vývoji, zejména pokud jde o výše uvedené činitele újmy, a to především v období do roku 2010. Situace na trhu Unie se však změnila souběžně s nárůstem dumpingového dovozu ze Spojených států v roce 2010 a předpokládaný růst se během období šetření nedostavil.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Index: 2008 = 100
100
130
152
159
Podíl na trhu (v %)
60,2
68,3
76,2
74,0
Index: 2008 = 100
100
113
126
122
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(108)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 59 % a podíl na trhu si připsal 13,8 procentního bodu. V letech 2008 až 2010 rostl objem prodeje rovnoměrně, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření méně než spotřeba, která v uvedeném období vzrostla o 6,8 %.
(109)
Podobně se vedlo i podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který do roku 2010 rostl, ale v období šetření pak klesal. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření, kdy dovoz z USA svůj podíl na trhu téměř zdvojnásobil a připočítal si 7,2 procentního bodu, ztratilo výrobní odvětví Unie 2,2 procentního bodu.
4.4.4 Růst
(110)
V posuzovaném období spotřeba v Unii výrazně vzrostla o 29,2 %. Ačkoli objem prodeje a podíl na trhu v témže období rovněž vzrostly, výrobní odvětví Unie z tohoto růstu spotřeby plně neprofitovalo, zejména pak od roku 2010. Od roku 2010 do období šetření růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie oproti předchozím letům zvolnil a podíl na trhu klesl.
(111)
Některé strany tvrdily, že trend růstu, který dokládaly určité ukazatele během posuzovaného období, neodráží situaci výrobního odvětví, jemuž byla působena újma. Jak je však vysvětleno výše, ze šetření je patrné, že zpomalení růstu výrobního odvětví Unie v roce 2010 a v období šetření koliduje s nárůstem levného dumpingového dovozu z USA.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Počet zaměstnanců
2 331
2 419
2 523
2 552
Index: 2008 = 100
100
104
108
109
Produktivita
(v jednotkách/zaměstnanec)
924
1 157
1 298
1 328
Index: 2008 = 100
100
125
141
144
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(112)
Zaměstnanost vzrostla v posuzovaném období o 9 %. Přesněji, v letech 2008 až 2010 vzrostla o 8 %, ale během období šetření jen nepatrně - pouze o 1 %. Tento trend odráží tendence v oblasti kapacity a výroby v Unii.
(113)
Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie se měřila jako výroba na jednoho zaměstnance za rok. V posuzovaném období prudce vzrostla o 44 %, což odráželo efekt učení a zvyšování efektivity během fáze rozběhu činnosti a po ní.
4.4.6 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(114)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad dumpingových rozpětí stanovených během období šetření na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný.
4.4.7 Překonávání účinků minulého dumpingu
(115)
V tomto případě není vzhledem k neexistenci účinků minulého dumpingu tento bod relevantní.
4.4.8 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Jednotkové ceny (v EUR/kg)
702,59
634,88
657,41
768,59
Index: 2008 = 100
100
90
94
109
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(116)
Ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vzrostly celkově o 9 %. V roce 2009 oproti roku 2008 klesly, pak ale rovnoměrně do konce období šetření rostly. Ze šetření je patrné, že zvýšení cen však výrobnímu odvětví Unie nepostačovalo k pokrytí nákladů. Propast mezi prodejními cenami a náklady se dále prohlubovala, zejména během období šetření. Tato situace kolidovala se zvyšujícím se výskytem levného dumpingového dovozu z USA na trhu Unie.
(117)
Šetření ukázalo, že ceny výrobního odvětví Unie zůstaly v posuzovaném období vyšší (až o 23 %) než ceny dumpingového dovozu z USA.
4.4.9 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Čistý zisk před zdaněním (v EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Index: 2008 = -100
- 100
4
- 102
- 246
Ziskovost prodeje Unie (v % čistého prodeje)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Index: 2008 = -100
- 100
3
-49
-84
Peněžní tok (v EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Index: 2008 = -100
- 100
1 376
1 928
1 457
Peněžní tok v % prodeje Unie stranám, které nejsou ve spojení
-0,9
8,7
8,2
4,4
Index: 2008 = -100
- 100
980
930
494
Investice (v EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Index: 2008 = 100
100
26
12
7
Návratnost investic (v %)
-10
2
-88
- 357
Index: 2008 = -100
- 100
15
- 870
-3 538
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(118)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena jak v absolutních hodnotách (čistý zisk před zdaněním), tak vyjádřením čistého zisku nebo ztráty před zdaněním procentem obratu prodeje obdobného výrobku. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla během posuzovaného období negativní, s výjimkou roku 2009, kdy se společnostem ve vzorku podařilo dosáhnout nulové ztráty.
(119)
Návratnost investic sledovala podobný trend a zdaleka nedosahovala návratnosti, která by umožňovala výrobnímu odvětví Unie přežít.
(120)
Peněžní tok byl v roce 2008 negativní a v letech 2009 a 2010 došlo ke zlepšení. Během období šetření ale peněžní tok začal opět klesat, což odráželo zhoršující se schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost.
(121)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období omezoval schopnost výrobního odvětví Unie investovat do své činnosti a podkopával jeho rozvoj, což jasně dokládá 93% pokles investic v tomto období.
4.4.10 Mzdy
2008
2009
2010
OŠ
Mzdy (v EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Index: 2008 = 100
100
107
117
132
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(122)
Mzdy v posuzovaném období vzrostly o 32 %, což odráželo zvýšení produktivity zaměstnanců.
4.4.11 Zásoby
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
34 585
24 022
38 649
31 408
Index: 2008 = 100
100
69
112
91
Stav zásob v poměru k výrobě (v %)
8,3
3,5
3,8
2,5
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(123)
Stavy zásob během posuzovaného období mírně klesly.
4.5 Závěr ohledně újmy
(124)
Šetřením bylo prokázáno, že k nárůstu levného dumpingového dovozu do Unie došlo v roce 2010 a zejména během období šetření. V uvedeném období se některé ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie zlepšily, růst však neodpovídal nárůstu spotřeby v posuzovaném období, a zlepšení tak výrobnímu odvětví Unie dostatečně neumožňovalo rozvíjet svoji činnost.
(125)
Jak tomu obvykle bývá u nové a rozvíjející se činnosti, určité ukazatele, jako například objem prodeje, výroba a využití kapacity, vykazovaly během posuzovaného období kladný trend. Důvodem je skutečnost, že na trh v daném období vstoupili noví výrobci v Unii. Šetření nicméně prokázalo, že situace na trhu Unie od roku 2010, kdy došlo k nárůstu levného dovozu, nedovolovala výrobcům v Unii dosáhnout takové úrovně činnosti a cen, která by byla dostatečná pro rozvoj a udržení významných investic, které byly uskutečněny v posuzovaném období.
(126)
Bylo zjištěno, že docházelo k neustálému cenovému podbízení levného dovozu ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie. Hladina cen uvedenému výrobnímu odvětví neumožňovala pokrýt své náklady a realizovat peněžní tok a zisk, které jsou nezbytné pro rozvoj činnosti.
(127)
Ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, si pohoršily nebo zaostávaly daleko za běžnou úrovní. Tato skutečnost silně poškodila schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a dále investovat do činnosti.
(128)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla během období šetření způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1 Úvod
(129)
V souladu s čl. 3 odst. 5 a čl. 3 odst. 6 základního antidumpingového nařízení bylo posouzeno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země působil újmu výrobnímu odvětví Unie; zkoumaly se rovněž jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(130)
Jak je uvedeno výše, spotřeba Unie během posuzovaného období významně vzrostla o 29,2 %. Objem dumpingového dovozu z dotčené země však významně vzrostl, tj. jeho podíl na trhu Unie činil na začátku posuzovaného období 1,9 % a během období šetření dosáhl 15,7 %. Tato situace jednoznačně vyvíjela tlak na výrobní odvětví Unie, a to především od roku 2010 do konce období šetření, kdy se tento dovoz více než zdvojnásobil. Od roku 2010, a zejména pak během období šetření, zaplavoval levný dovoz z USA trh Unie a ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie docházelo k cenovému podbízení. Tato situace výrobnímu odvětví neumožnila dosáhnout v období šetření předpokládaného rozvoje.
(131)
Některé strany tvrdí, že právě v období od roku 2010 do období šetření se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, což koliduje se zdvojnásobením vývozu z USA. Jak je vysvětleno výše ve 102. a 107. bodě odůvodnění, vývoj určitých činitelů újmy, jako je například výroba a objem prodeje, kladně ovlivnila skutečnost, že během posuzovaného období začalo vstupovat na trh mnoho výrobců v Unii. Oproti roku 2010 však v období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu a ve stejné době trh Unie zaznamenal nejsilnější nárůst dumpingového dovozu z USA. Cenové podbízení a cenový tlak měly za následek zhoršení obecné finanční situace výrobního odvětví Unie, především pokud jde o ziskovost.
(132)
Levný dovoz se tudíž významně podílel na tom, že výrobní odvětví Unie během období šetření utrpělo podstatnou újmu.
5.3 Účinky jiných činitelů
(133)
Zkoumaly se tyto jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které by mohly působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito činiteli není přičítána dumpingovému dovozu: dovoz z jiných zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dopad hospodářské krize a jiné činitele, například kolísání cen surovin, vývoj poptávky a údajné interní problémy společností v rámci výrobního odvětví Unie.
5.3.1 Dovoz z jiných zemí (Brazílie)
(134)
Podle dostupných informací do Unie v posuzovaném období nevyvážela významná množství dotčeného výrobku vedle Brazílie žádná další země. Pokud jde o ceny, pohybovaly se ceny brazilského dovozu hluboko pod úrovní cen výrobců v Unii. Dovoz z Brazílie však během posuzovaného období zaznamenal pokles objemu (-81 %) i podílu na trhu (-25,8 %). Jelikož objem dovozu klesl během období šetření na tak nízkou úroveň, nelze mít za to, že narušil příčinnou souvislost mezi levným dovozem z USA a újmou, která výrobnímu odvětví Unie během období šetření vznikla.
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu pocházejícího z Brazílie (v tunách)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Index: 2008 = 100
100
86
39
19
Podíl dovozu z Brazílie na trhu (v %)
30,3
22,8
9,7
4,5
Průměrná jednotková cena CIF
(v EUR/t dovozu)
560,8
496,2
580,8
622,4
Index: 2008 = 100
100
88
104
111
Zdroj:
Eurostat, agentura pro obnovitelná paliva Spojeného království, celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem a podnět.
(135)
Strany uváděly, že dovoz z Brazílie přesahoval během celého posuzovaného období zanedbatelnou úroveň a docházelo k němu na trhu Unie za dumpingové ceny. Dále tvrdily, že dovoz z USA pouze zaplnil podíl na trhu, který uvolnil dovoz z Brazílie. Dovoz z USA tudíž údajně nelze považovat za příčinu podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Jak bylo uvedeno výše, dovoz z Brazílie v posuzovaném období výrazně poklesl. Jeho podíl na trhu se v momentu, kdy spotřeba významně vzrostla, propadl z 30,3 % na 4,5 %. Vzhledem k cenám uplatňovaným brazilskými vývozci na trhu Unie nelze vyloučit, že přítomnost brazilského bioethanolu do určité míry přispěla k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Má se však za to, že tento dovoz klesl během období šetření natolik, že jej nelze vnímat jako významnou příčinu uvedené újmy. V době mezi rokem 2010 a obdobím šetření, kdy dovoz z Brazílie klesl o 200 000 tun, vzrostl dumpingový dovoz z USA o více než 330 000 tun. Proto se má za to, že přítomnost bioethanolu z Brazílie na trhu Unie, a to především během období šetření, není natolik významná, aby narušila příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou způsobenou v uvedeném období výrobnímu odvětví Unie.
5.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu (v tunách)
26 263
41 023
53 085
59 633
Zdroj:
podnět a odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(137)
Šetření ukázalo, že během období šetření výrobní odvětví Unie vyváželo bioethanol v malých objemech, a to za ceny znatelně převyšující ceny běžně účtované na trhu Unie. Z toho se usoudilo, že vývozní výkonnost není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z dotčené země.
5.3.3 Dopad hospodářské krize
(138)
Bylo zjištěno, že hospodářská krize neměla na výrobní odvětví Unie negativní dopad. Růst spotřeby bioethanolu v Unii dosáhl maxima v roce 2009, tedy v roce, který je z pohledu hospodářské krize obecně považován za nejhorší. V téže době vzrostly i výroba a prodej výrobců v Unii.
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že hospodářská krize nenarušila příčinnou souvislost mezi levným dovozem z dotčené země a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.4 Jiné činitele
(140)
Strany uvedly i jiné činitele, které mohly narušit příčinnou souvislost, například kolísání cen surovin, vývoj poptávky, která byla nižší, než se očekávalo, právní rámec Unie, který údajně výrobce v Unii znevýhodňuje, a některé údajné interní problémy výrobců v Unii.
(141)
Pokud jde o kolísání cen surovin, bylo zjištěno, že během posuzovaného období kolísaly jak ceny kukuřice, tak pšenice. Šetření ukázalo, že většina výrobců toto riziko vyrovnává prostřednictvím zvláštního mechanismu stanovení cen, v němž jsou zapojeni jejich dodavatelé, nebo prostřednictvím finančních trhů. A tak ačkoli ceny vstupních surovin skutečně kolísaly, zejména v letech 2008-2010, kdy cena kukuřice byla nižší než cena pšenice, byly ceny vstupních surovin v druhé polovině období šetření prakticky stejné. Z toho je patrné, že případný cenový rozdíl je snížen na minimum a není trvalé povahy.
(142)
Některé strany tvrdily, že provádění směrnice o energii z obnovitelných zdrojů probíhalo v členských státech příliš pomalu a spotřeba pokulhávala za cíli, které uvedená směrnice stanovila. Přestože během posuzovaného období nebylo původních cílů zcela dosaženo, představoval významný nárůst spotřeby v daném období, konkrétně o 29,2 %, pozitivní vliv, který nelze při analýze ignorovat. V žádném případě nelze však údajným pomalým prováděním směrnice o energii z obnovitelných zdrojů odůvodnit výskyt vysokého objemu levného dovozu na trhu Unie, související cenové podbízení ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie a újmu, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena. Toto tvrzení se proto zamítá.
(143)
Strany rovněž tvrdily, že vzhledem k právní nejistotě nebylo v silách samotného výrobního odvětví Unie uspokojit poptávku v Unii a že systém certifikace je velmi pomalý, čímž podkopává přínos pro certifikované výrobce v Unii. Některé strany rovněž tvrdily, že způsobenou újmu vysvětlují interní problémy, se kterými se mnoho výrobců v Unii během posuzovaného období potýkalo. Tato tvrzení však nebyla opodstatněná a šetření je nepotvrdilo. Je třeba nicméně zdůraznit, že šetření prokázalo, že hlavním důvodem pro případnou údajnou nízkou úroveň výroby v Unii byly nízké prodejní ceny na trhu Unie, na který dolehl příliv levného dumpingového dovozu z USA, který se vyznačoval cenovým podbízením ve vztahu k cenám výrobců v Unii, a to především během období šetření. Zdá se, že výrobci v EU neměli jinou možnost než výrobu zastavit, jelikož ceny jim ani neumožňovaly pokrýt náklady na suroviny, zejména pak během období šetření. Výše uvedená nepodložená tvrzení tedy nejsou takové povahy, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla během období šetření výrobnímu odvětví Unie způsobena.
(144)
Z toho tedy vyplývá závěr, že všechny výše uvedené činitele nemohly narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
(145)
Strany zmiňují, že v průběhu období šetření bylo podstatné množství dovozu deklarováno pod číslem KN 3824, na které se vztahovalo nízké clo. Po konci období šetření bylo příslušné clo zvýšeno. Mají za to, že újmu způsobilo nízké clo, nikoli dumping. K této otázce stačí podotknout, že cla se mohou kdykoli měnit, a tento argument tudíž nemůže zpochybnit újmu, ke které během období šetření došlo.
5.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(146)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z dotčené země i jeho podíl na trhu. Navíc bylo zjištěno, že ceny tohoto dovozu byly nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(147)
Nárůst objemu levného dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu kolidoval s celkovým a průběžným nárůstem spotřeby v Unii a taktéž se zápornými výsledky výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Vývozcům z dotčené země se podařilo zvýšit podíl na trhu systematickým cenovým podbízením ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie současně nebylo schopné dosáhnout stabilních kladných hodnot ziskovosti, a to navzdory zvýšení činnosti.
(148)
Při zkoumání jiných známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že se nezdá, že by tyto činitele byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(149)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z USA způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory závěru o újmě způsobené dumpingovým dovozem z dotčené země neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(151)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie byla dumpingovým dovozem z USA způsobena podstatná újma. Bez opatření, která by napravila nepříznivé účinky tohoto dovozu na obchod, je velmi pravděpodobné, že se bude hospodářská situace výrobního odvětví Unie dále zhoršovat.
(152)
Předpokládá se, že uložení antidumpingového cla obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a umožní, aby ceny výrobního odvětví Unie odrážely skutečné náklady na výrobu. Lze očekávat, že uložení opatření výrobnímu odvětví Unie rovněž umožní zvýšit objem prodeje, a tím i získat podíl na trhu, o který přišlo kvůli dumpingovému dovozu. To bude mít další pozitivní dopad na finanční situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(153)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.3 Zájem dovozců
(154)
Odpovědi na dotazník určený pro dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, zaslaly dvě společnosti. V prostorách těchto spolupracujících dovozců se uskutečnily inspekce na místě. U obou navštívených společností představuje obchodování bioethanolem pouze malou část jejich celkového obratu (méně než 5 %). Obě rovněž uvedly, že by případné zvýšení cen mohly přenést na odběratele - uživatele.
(155)
Z dostupných informací bylo vyvozeno, že by uložení opatření nemělo na dovozce podstatný nepříznivý dopad.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Odpovědi na dotazník určený pro uživatele v Unii zaslaly čtyři společnosti. V prostorách jedné z nich se uskutečnily inspekce na místě.
(157)
U navštívené společnosti představuje obchodování bioethanolem malou část obratu - méně než 5 %. Společnost provedla posouzení dopadů, které se týkalo směsi E5, a výpočtem zjistila, že clo ve výši 100 EUR/m3 by vedlo ke zvýšení ceny na čerpací stanici o 0,005 EUR/litr.
(158)
Z údajů, které ve svých odpovědích na dotazník uvedli další tři uživatelé, je patrné, že i v jejich případě by byl dopad omezený. Jedna společnost nakupuje z dotčené země v poměrně omezeném objemu a uložení antidumpingového cla by mělo pouze minimální dopad na její ziskovost.
(159)
V dalších dvou případech se jedná o spolupracující uživatele, kteří jsou ve spojení, a oba uvedli, že případné uložení antidumpingového cla lze přenést na odběratele. Vysvětlili také, že mají dostatečný výběr, pokud jde o zdroje dodávek, a nejsou závislí na dovozu z USA.
(160)
Strany tvrdily, že Unie nedisponuje dostatečnou kapacitou, aby uspokojila celkovou poptávku, a že k tomu, aby zajistila své potřeby v oblasti bioethanolu, se Unie neobejde bez dovozu. Ověřené údaje o kapacitě ukazují, že v Unii byla volná kapacita, zejména vzhledem k nízké hladině prodejních cen. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii by dokázali zvýšit výrobu, aby byla uspokojena rostoucí poptávka, a to zejména v případě, že z trhu zmizí narušení obchodu. V blízké budoucnosti se dále očekává výstavba a zahájení provozu nových zařízení, což snižuje případné údajné riziko nedostatku v Unii.
(161)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že účinek antidumpingových opatření namířených proti dovozu bioethanolu z USA by na uživatele v Unii neměl významný nepříznivý dopad.
6.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(162)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo konstatováno, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření na dovoz bioethanolu pocházejícího z USA.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(163)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena konečná antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(164)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(165)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(166)
V tomto případě se má vzhledem ke zjištěním uvedeným zejména ve 102. a 103. bodě odůvodnění výše za to, že cílový zisk výrobního odvětví Unie by měl vycházet ze zisku dosahovaného v době, kdy byl dovoz z USA zanedbatelný, tj. z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním jednoho z výrobců v Unii zařazených do vzorku z let 2008 a 2009, přesněji výrobce, který v uvedené době nerozbíhal činnost. Má se tedy za to, že rozpětí 6,8 % z obratu je přiměřené a lze je chápat jako odpovídající minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout za běžných obchodních podmínek, pokud by během období šetření neexistoval dumping působící újmu.
(167)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(168)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v USA, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
7.2 Forma a úroveň cel
(169)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení měla uložit konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. Je tudíž třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(170)
Navrhované konečné antidumpingové clo je následující:
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečné clo
Celostátní dumpingové rozpětí (v %)
9,5
31,1
9,5
(171)
Vzhledem ke skutečnosti, že se antidumpingové clo bude vztahovat i na směsi obsahující podle objemu více než 10 % (v/v) bioethanolu, a to úměrně jejich obsahu bioethanolu, pokládá se pro účely účinného provádění opatření celními orgány členských států za vhodné, aby bylo clo stanoveno jako paušální částka na základě obsahu čistého bioethanolu.
(172)
Sazba antidumpingového cla uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě nálezů tohoto šetření. Proto odráží situaci zjištěnou během uvedeného šetření. Toto celostátní clo platné pro všechny společnosti se použije na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA.
(173)
Ačkoliv původně měla být platnost opatření omezena na tři roky vzhledem k vývoji trhu s dotčeným výrobkem, který je vnímán jako dynamický, došlo na základě připomínek zúčastněných stran k přehodnocení tohoto pohledu. Žadatelé zejména uváděli, že v této fázi je příliš brzy na to předvídat významnou změnu struktury trhu, jelikož přechod na novou generaci bioethanolu s velkou pravděpodobností potrvá poměrně dlouho a nemělo by se k němu v rámci stávajícího návrhu přihlížet. Bylo by také předčasné předvídat, jaký výsledek a dopad budou mít některé návrhy právních předpisů, které jsou v současnosti předmětem jednání, pro všechny hospodářské subjekty na trhu. Po prošetření těchto argumentů bylo rozhodnuto, že není vhodné odklonit se od obvyklé doby platnosti opatření stanovené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tímto není dotčena možnost jakékoli ze zúčastněných stran požádat o přezkum podle čl. 11 odst. 3, budou-li to okolnosti vyžadovat.
8. CELNÍ EVIDENCE
(174)
Komise od žadatele obdržela žádost o celní evidenci dovozu bioethanolu pocházejícího z USA. Podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení může Komise po konzultaci s poradním výborem vyzvat celní orgány, aby přijaly vhodná opatření k zavedení takové celní evidence dovozu, aby následně mohla být vůči takovému dovozu zavedena opatření ode dne celní evidence. Celní evidenci dovozu lze zavést na řádně odůvodněnou žádost výrobního odvětví Unie. Žadatel tvrdil, že jelikož byla celní evidence zavedena v rámci paralelního antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bioethanolu pocházejícího z USA (14), jsou tyto podmínky automaticky splněny.
(175)
Je však potřeba zdůraznit, že celní evidence byla v rámci paralelního antisubvenčního řízení zavedena za zcela jiných okolností. Jak se uvádí v 10. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 771/2012, navzdory kladným zjištěním, pokud jde o vyrovnávací subvencování a v důsledku toho podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období šetření, se Komise rozhodla nepřijmout prozatímní vyrovnávací clo, protože bylo předběžně zjištěno, že hlavní program subvencování platný během období šetření byl ukončen a že v době, kdy by byla uložena předběžná opatření, by již neposkytoval zvýhodnění. Existovaly však důkazy, že USA mohou hlavní program subvencování, který byl shledán napadnutelným, v následujících měsících znovu zavést, a to se zpětným účinkem. V takovém případě se Komise domnívala, že by byla oprávněna přijmout (a případně vybírat) v rámci stávajícího šetření prozatímní vyrovnávací clo. V zájmu zachování práv Evropské unie se Komise za těchto zvláštních okolností tudíž rozhodla vyzvat celní orgány, aby zavedly celní evidenci dovozu. Tyto zvláštní okolnosti se na aktuální antidumpingové řízení nevztahují,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz bioethanolu, označovaného jako „palivo ethanol“, tj. ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie), denaturovaného či nedenaturovaného, s výjimkou produktů s obsahem vody převyšujícím 0,3 % (m/m) měřeno v souladu s normou EN 15376, avšak včetně ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) ve směsi s benzinem o obsahu ethylalkoholu převyšujícím 10 % (v/v) určeného pro použití v palivu, v současnosti kódů KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97 (kódů TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 a 3824909767), a pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 činí 62,3 EUR/t netto. Antidumpingové clo se uplatní na hmotnostní podíl celkového obsahu čistého ethylalkoholu vyrobeného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) (obsah bioethanolu) ve výrobku.
3. Výrobky popsané v odstavci 1 jsou osvobozeny od konečného antidumpingového cla, pakliže jsou určeny k jiným účelům než pro použití v palivu. Na osvobození se vztahují podmínky stanovené příslušnými předpisy Evropské unie, jež se týkají celní kontroly použití tohoto zboží (viz články 291 až 300 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93).
4. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení (EHS) č. 2454/93, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. února 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 157/2013 AL CONSILIULUI
din 18 februarie 2013
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de bioetanol originar din Statele Unite ale Americii
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care au făcut obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 25 noiembrie 2011, Comisia Europeană („Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), deschiderea unei proceduri antidumping (denumită în continuare „procedura AD” sau „procedura”) cu privire la importurile în Uniune de bioetanol originar din Statele Unite ale Americii („SUA” sau „țară în cauză”).
(2)
În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), deschiderea unei proceduri antisubvenție cu privire la importurile în Uniune de bioetanol originar din SUA și a inițiat o anchetă separată (denumită în continuare „procedura AS”). Procedura respectivă s-a încheiat la 21 decembrie 2012, fără instituirea unor măsuri compensatorii.
(3)
Procedura AD a fost deschisă în urma unei plângeri prezentate la 12 octombrie 2011 de către Asociația producătorilor europeni de etanol regenerabil (ePURE) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători reprezentând peste 25 % din producția totală de bioetanol a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
1.2. Părțile vizate de procedură
(4)
Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, exportatorii/producătorii din SUA, importatorii și alte părți cunoscute ca fiind interesate, precum și autoritățile din SUA cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere a procedurii.
(5)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
1.2.1. Eșantionarea exportatorilor/producătorilor din SUA
(6)
Ținând cont de numărul potențial mare de exportatori/producători din SUA, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(7)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, exportatorii/producătorii din SUA au fost invitați să se facă cunoscuți Comisiei în termen de 15 zile de la data deschiderii anchetei și să completeze un formular de eșantionare, astfel cum prevede avizul de deschidere, furnizând informații de bază privind activitățile lor legate de producția și vânzările de bioetanol în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”).
(8)
Autoritățile americane competente au fost, de asemenea, consultate în ceea ce privește selectarea unui eșantion reprezentativ.
(9)
Peste 60 de exportatori/producători s-au făcut cunoscuți și au furnizat informațiile solicitate în termenul de 15 zile.
(10)
În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi de bioetanol în Uniune care putea face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selecționat a fost alcătuit din șase producători de bioetanol din SUA („eșantionul american”).
(11)
În cadrul anchetei s-a constatat că producția unuia dintre producătorii incluși în eșantionul american nu a fost exportată în Uniune în cursul PA. Prin urmare, această societate a fost exclusă din eșantion.
(12)
Cu toate că ceilalți producători incluși în eșantion au menționat exporturi de bioetanol în Uniune în formularul de eșantionare, ancheta a arătat că niciunul dintre aceștia nu a exportat bioetanol pe piața Uniunii. În fapt, aceștia îl vindeau pe piața americană comercianților/producătorilor de amestecuri neafiliați, care îl amestecau ulterior cu benzină și îl revindeau pe piața americană și la export, în special în Uniune. În cursul anchetei la fața locului, a devenit clar că, de fapt, spre deosebire de impresia desprinsă din informațiile furnizate în formularele lor de eșantionare de către producătorii americani incluși în eșantion, aceștia nu aveau în mod sistematic cunoștință dacă producția lor era sau nu destinată pieței Uniunii sau oricărei alte piețe inclusiv piața americană și nu erau informați în legătură cu prețurile de vânzare ale comercianților/producătorilor de amestecuri. Concret, aceasta înseamnă că producătorii americani de bioetanol nu sunt exportatorii produsului în cauză în Uniune. Exportatorii sunt, de fapt, comercianții/producătorii de amestecuri. Prin urmare, datele colectate și verificate la nivelul eșantionului american în etapa provizorie nu au permis să se stabilească dacă bioetanolul originar din SUA a fost exportat sau nu la prețuri de dumping în Uniune în cursul PA.
(13)
Astfel, nu s-au putut impune măsuri antidumping la momentul respectiv.
(14)
În vederea identificării exporturilor de bioetanol în Uniune, eșantionul american s-a bazat în principal pe datele furnizate de producătorii de amestecuri/comercianții neafiliați care nu au făcut obiectul anchetei în etapa provizorie. Deși, în etapa provizorie, unul dintre acești comercianți a cooperat în cadrul anchetei și a furnizat date suplimentare, informațiile respective nu au fost suficiente pentru a stabili cu precizie și în mod fiabil datele necesare pentru calcularea marjelor de dumping.
(15)
Prin urmare, în vederea finalizării anchetei antidumping, s-a considerat necesar ca ancheta să se bazeze mai degrabă pe datele de la comercianții și producătorii de amestecuri care au exportat efectiv produsul în cauză în Uniune.
(16)
Astfel, chestionarele antidumping au fost trimise principalilor opt comercianți/producători de amestecuri americani care au fost identificați în cursul anchetei vizând eșantionul american. Respectivii comercianți/producători de amestecuri reprezintă peste 90 % din exporturile totale de bioetanol în Uniune. Doi dintre aceștia au fost de acord să coopereze la anchetă; exporturile acestora reprezintă aproximativ 51 % din totalul exporturilor de bioetanol în Uniune în cursul PA.
1.2.2. Alcătuirea eșantionului de producători din Uniune
(17)
Ținând cont de numărul potențial mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(18)
În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune („eșantionul UE”). Eșantionul respectiv a inclus cinci societăți și grupuri dintre cei 19 producători din Uniune care erau cunoscuți anterior inițierii anchetei. Eșantionul a fost selectat pe baza volumului producției de bioetanol în cursul perioadei de anchetă și a localizării producătorilor cunoscuți. Acest eșantion a reprezentat 48 % din producția totală estimată a Uniunii în cursul PA.
(19)
Cu toate acestea, ancheta a revelat că grupurile incluse în eșantion UE cuprindeau un număr mare de societăți sau entități unice care produceau și vindeau produsul similar. Acest lucru ar fi însemnat ca ancheta să vizeze 13 societăți, dar desfășurarea unei astfel de anchete nu era posibilă, având în vedere timpul disponibil pentru aceasta. Astfel, s-a decis să se reexamineze datele disponibile pentru selectarea unui eșantion reprezentativ. S-a considerat că eșantionul ar trebui să se bazeze pe entitățile individuale de producție cele mai mari din Uniune și din cadrul grupurilor, luând în considerare, de asemenea, o anumită repartizare geografică a producătorilor din Uniune.
(20)
Prin urmare, un eșantion UE final de șase producători individuali a fost în cele din urmă selectat pe baza reprezentativității în ceea ce privește producția și volumul vânzărilor de bioetanol în cursul PA și localizarea geografice a producătorului. Producătorii respectivi cu sediul în Belgia, Țările de Jos, Franța, Regatul Unit, Suedia și Germania reprezintă 36 % din producția totală estimată a Uniunii și 44 % din producția totală raportată de societățile care au transmis date în vederea selectării unui eșantion. Acest eșantion a fost considerat reprezentativ pentru analizarea unui eventual prejudiciu adus industriei din Uniune.
(21)
Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la caracterul adecvat al alegerii eșantionului.
(22)
Unele părți au susținut că eșantionul UE este mai puțin reprezentativ decât cel selectat inițial, care includea grupuri întregi de societăți. În opinia acestora, o analiză obiectivă a situației industriei din Uniune putea fi realizată numai prin includerea în eșantion a tuturor societăților care fac parte din grupuri. Părțile au susținut, în special, că toate costurile și veniturile ar putea fi alocate anumitor societăți dintr-un grup, care nu sunt vizitate și, prin urmare, nu pot fi incluse în analiza prejudiciului.
(23)
În acest sens, trebuie remarcat faptul că Comisia a analizat și a verificat în mod corespunzător datele furnizate de toate societățile incluse sau neincluse în eșantion și, în special, cele furnizate de societățile care fac parte din grupuri, pentru a se asigura că toate costurile și veniturile legate de activitățile de producție și vânzare ale societăților selectate au fost reflectate pe deplin și în mod corect în analiza prejudiciului.
(24)
Unele părți au contestat includerea în eșantionul UE a producătorilor din Uniune aflați în faza de demarare a activității. Ele au afirmat, de asemenea, că o societate cu o importantă capacitate neutilizată în 2011, situată într-un stat membru care nu a pus în aplicare Directiva privind energia din surse regenerabile („RED”) (4), nu ar fi trebuit să fie inclusă în eșantion. Părțile au adăugat că, în cazul în care aceste societăți vor fi în cele din urmă incluse în eșantion, Comisia ar trebui să le adapteze datele pentru a ilustra aceste circumstanțe extraordinare.
(25)
Se consideră că demararea sau reluarea de curând a activității de către aceste societăți nu împiedică includerea lor în eșantion. Includerea acestor societăți nu este în contradicție cu criteriile de selecție a unui eșantion, astfel cum se prevede la articolul 17 din regulamentul de bază. În ceea ce privește adaptarea datelor acestora, părțile nu au furnizat niciun element deosebit ori dovezi întemeiate în sprijinul solicitării lor și nici nu au indicat modul de realizare a ajustării solicitate.
(26)
În plus, ancheta nu a revelat niciun cost, cum ar fi, de exemplu, deprecierile accelerate, care ar trebui ajustat pentru a corecta vreo denaturare datorată demarării activității. Prin urmare, solicitarea respectivă se respinge.
(27)
Anumite părți au contestat, de asemenea, faptul că o societate care a fost selectată, în mod provizoriu, în eșantionul UE și care este situată într-un stat membru cu un consum ridicat și o producție mare de bioetanol nu mai făcea parte din eșantionul UE. Acestea au susținut că situația economică a acestei societăți era bună și au sugerat că acesta a fost motivul pentru excluderea sa din eșantion. De asemenea, acestea au afirmat că selectarea eșantionului a fost orientată spre constatarea unui prejudiciu. În opinia acestor părți, Comisia ar fi trebuit să transmită tuturor producătorilor mini-chestionare pentru colectarea datelor relevante în scopul selectării unui eșantion.
(28)
În ceea ce privește transmiterea mini-chestionarelor, ar trebui să fie remarcat că, înainte de selectarea eșantionului, Comisia a solicitat informații de la toți producătorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați, pentru a colecta date relevante în scopul selectării unui eșantion. După cum s-a menționat la punctul 5.2.1 din avizul de deschidere a anchetei, aceste informații au fost disponibile, începând cu data de deschidere a anchetei, în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și nu au fost de natură să permită cunoașterea situației economice actuale a respondenților. Prin urmare, Comisia a avut la dispoziția sa suficiente informații relevante pentru a selecta un eșantion reprezentativ, cu respectarea criteriilor din articolul 17 din regulamentul de bază, dar nu a putut face selecția societăților în funcție de rezultatele acestora. Prin urmare, afirmațiile de mai sus au fost respinse.
(29)
În fine, s-a susținut că eșantionul ar fi trebuit să includă societăți producătoare de bioetanol din sfeclă de zahăr, deoarece producția din această materie primă poate fi mult mai profitabilă decât producția din grâu, de exemplu. Chiar dacă această afirmație nu a fost dovedită, informațiile disponibile au arătat că bioetanolul produs din sfeclă de zahăr reprezintă doar o mică parte din producția totală a Uniunii, aproximativ 12 % în 2011 și că două dintre societățile incluse în eșantion utilizează parțial sfecla de zahăr ca materie primă pentru producerea bioetanolului. Prin urmare, afirmația se respinge.
(30)
În temeiul celor menționate, se consideră că eșantionul selectat după cum s-a explicat mai sus, în vederea analizării prejudiciului, este reprezentativ pentru industria din Uniune.
1.2.3. Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați
(31)
Având în vedere numărul potențial mare de importatori implicați în procedură, în avizul de deschidere s-a luat în considerare posibilitatea de a se recurge la eșantionarea importatorilor, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(32)
Doar trei importatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Ținând cont de numărul limitat de importatori care au cooperat, s-a considerat că eșantionarea nu este necesară.
1.2.4. Răspunsuri la chestionare și verificări
(33)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate. Astfel, s-au trimis chestionare exportatorilor/producătorilor din SUA incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, celor trei importatori neafiliați care au cooperat din Uniune și tuturor utilizatorilor cunoscuți a fi vizați de anchetă.
(34)
Au fost primite răspunsuri de la exportatorii/producătorii din SUA incluși în eșantion, de la producătorii din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi importatori neafiliați și de la patru utilizatori.
(35)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate pe care le-a considerat necesare în scopul stabilirii existenței unui dumping, a prejudiciului rezultat din aceasta și a interesului Uniunii.
(36)
S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
Exportatori/producători din SUA
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas și Sioux Falls, Dakota de Sud
Comerciant neafiliat din SUA
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Comerciant afiliat din Elveția
-
Cargill International SA, Geneva
Producători din Uniune
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Țările de Jos
-
BioWanze S.A., Wanze, Belgia
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Germania
-
Ensus, Yarm, Regatul Unit
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Suedia
-
Tereos BENP, Lillebonne, Franța
Importatori neafiliați din Uniune
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Țările de Jos
-
Greenergy Fuels Limited, Londra, Regatul Unit
Utilizatori din Uniune
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Țările de Jos
1.3. Perioada de anchetă și perioada examinată
(37)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011. Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2008 și sfârșitul PA („perioada examinată”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(38)
Produsul în cauză este bioetanolul, denumit uneori „etanol combustibil”, mai precis alcoolul etilic obținut din produsele agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene), denaturat sau nedenaturat, cu excepția produselor cu un conținut de apă mai mare de 0,3 % (m/m) măsurat conform standardului EN 15376, precum și alcoolul etilic obținut din produsele agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) existent în amestecuri cu benzină cu un conținut de alcool etilic de peste 10 % (v/v), originar din SUA și încadrat în prezent la codurile NC ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 și ex 3824 90 97.
(39)
Bioetanolul poate fi produs din diferite materii prime agricole, cum ar fi trestia de zahăr, sfecla de zahăr, cartofii, maniocul și porumbul. În SUA se face o distincție, în funcție de diferitele materii prime, după cum urmează:
(a)
Biocombustibilul convențional (produs, în principal, pe bază de porumb și denumit în mod frecvent etanol din porumb), definit ca fiind un combustibil regenerabil derivat din amidon de porumb produs în instalații a căror construcție a început ulterior datei de intrare în vigoare a Legii privind independența și securitatea energetică în decembrie 2007 (5) și care în viitor trebuie să conducă la o reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră („GES”), comparativ cu valorile de referință ale emisiilor de GES generate de benzină și motorină de-a lungul ciclului de viață.
(b)
Biocombustibilul avansat, definit ca fiind un combustibil regenerabil (altul decât etanolul derivat din amidon de porumb) derivat din biomasă regenerabilă, care generează emisii de GES de-a lungul ciclului de viață, stabilite conform Legii privind politica energetică (Energy Policy Act, „EPA”), care sunt cu cel puțin 50 % mai reduse decât valorile de referință ale emisiilor de GES. Acest termen include „biocombustibilii celulozici” precum bioetanolul și „motorina pe bază de biomasă”. Programul pentru biocombustibili avansați include programul pentru biocombustibilii celulozici, motorina pe bază de biomasă, precum și pentru biocombustibilii avansați nediferențiați.
(40)
Mai precis, biocombustibilul celulozic (6) este definit ca fiind un combustibil regenerabil derivat din orice tip de celuloză, hemiceluloză sau lignină, derivată la rândul său, din biomasă regenerabilă, care generează emisii de GES de-a lungul ciclului de viață, stabilite conform EPA, care sunt cu cel puțin 60 % mai reduse decât valorile de referință ale emisiilor de GES de-a lungul ciclului de viață. Biocombustibilii celulozici includ bioetanolul celulozic. Există cercetări și proiecte-pilot susținute în mare parte de guvernul federal al SUA pentru producerea de biocombustibili avansați și, în special, bioetanol celulozic, obținut în principal din deșeuri agricole și forestiere. Potrivit oficialilor americani și datelor publice disponibile (7), producția acestui tip de bioetanol va ajunge la aproximativ 4 miliarde de litri în 2014 și la peste 50 de miliarde de litri până în 2021. Producția de bioetanol celulozic a fost neglijabilă în cursul PA.
(41)
De la începutul perioadei de anchetă până în prezent, porumbul a fost principala materie primă utilizată în Statele Unite ale Americii, în timp ce, în Uniune, principala materie primă utilizată este grâul.
(42)
Ancheta a arătat că, în general, bioetanolul este vândut sub formă pură producătorilor de amestecuri/comercianților, care îl amestecă (8) cu benzină, în special pentru a obține amestecuri cu un conținut ridicat de etanol, care sunt exportate sau vândute pe piața americană pentru a fi amestecate în continuare și folosite pentru consum. Obținerea amestecului nu reprezintă o operațiune foarte complexă, acesta poate fi obținut prin amestecarea produselor în rezervoare speciale, adăugând procentele dorite de bioetanol și benzină.
(43)
Pentru a se identifica diferitele tipuri de bioetanol sau amestecuri de bioetanol aflate în uz în întreaga lume, amestecurile de combustibili și etanol primesc numere „E”, care descriu procentul de etanol din amestec, exprimat ca volum. De exemplu, E85 conține 85 % etanol anhidru și 15 % benzină. Amestecurile cu conținut redus de etanol, de la E5 la E25, sunt, de asemenea, cunoscute sub denumirea de gazohol, deși, la nivel internațional, cea mai frecventă utilizare a termenului gazohol se referă la amestecul E10. Amestecurile E10 sau inferioare au fost utilizate în peste douăzeci de țări din întreaga lume până în anul 2011, în frunte cu SUA, unde aproape întreaga cantitate de benzină vândută cu amănuntul în 2010 a fost amestecată cu 10 % bioetanol.
(44)
Ancheta a revelat că toate tipurile de bioetanol sunt considerate a fi biocombustibili, în conformitate cu Programul privind standardul național pentru combustibili din surse regenerabile (National Renewable Fuel Standard program, RFS1) stabilit în cadrul Legii privind politica energetică din 2005, care a modificat Legea privind protecția aerului (Clean Air Act) prin instituirea primului standard național privind combustibilii din surse regenerabile. Congresul SUA a atribuit Agenției pentru Protecția Mediului din SUA (EPA) responsabilitatea de a colabora cu Departamentul pentru Energie al SUA, Departamentul pentru Agricultură al SUA, precum și cu părțile interesate în vederea elaborării și implementării acestui program.
(45)
Datorită politicii lor energetice, SUA au devenit cel mai mare producător la nivel mondial de bioetanol începând cu 2005, reprezentând 57,5 % din producția mondială. În 2009, cerințele stabilite de EPA au permis producerea a cel puțin 11 miliarde de galoane americane de combustibili din surse regenerabile, în special pentru a ține pasul cu obiectivele stabilite prin Legea privind independența și securitatea energetică din 2007. De asemenea, producția la scară largă a permis producătorilor americani să devină exportatori de bioetanol pe alte piețe, inclusiv în Uniune.
(46)
Pe baza unor surse oficiale, a informațiilor de pe piață și a informațiilor publice disponibile (9), toate tipurile de bioetanol și bioetanolul din amestecuri, respectiv amestecurile de bioetanol cu benzină minerală, astfel cum se explică la considerentul (43), care sunt produse în SUA și vândute fie în SUA fie exportate, sunt considerate a fi combustibili pe bază de bioetanol și sunt parte a unui pachet legislativ privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile și combustibilii alternativi din SUA.
(47)
S-a constatat că toate tipurile de bioetanol și bioetanol din amestecuri care fac obiectul prezentei anchete, în ciuda diferențelor posibile în ceea ce privește materia primă utilizată pentru producție sau a variațiilor în procesul de producție, au proprietăți fizice, chimice și tehnice de bază identice sau foarte asemănătoare și sunt utilizate în aceleași scopuri. Posibilele variații minore ale produsului în cauză nu îi modifică definiția de bază, caracteristicile sau percepția pe care diverse părți o au despre acesta.
(48)
Anumite părți au afirmat că definiția produsului în cauză nu este clară, în special pentru că nu permite diferențierea între bioetanolul utilizat drept combustibil și cel destinat altor întrebuințări. Prin urmare, acestea au susținut că ancheta ar trebui să vizeze etanolul pentru toate utilizările și etanolul din toate sursele, inclusiv etanolul sintetic care concurează cu bioetanolul pentru uz industrial.
(49)
O altă parte a susținut contrariul, și anume că ancheta ar trebui să vizeze doar bioetanolul utilizat drept combustibil și că bioetanolul pentru uz industrial ar trebui, în consecință, exclus.
(50)
În acest context, se menționează că produsul în cauză ar trebui, în principal, definit în funcție de proprietățile sale fizice, tehnice și chimice de bază, și nu în funcție de utilizările sau întrebuințările sale. Un produs cu diferite întrebuințări poate avea, într-adevăr, proprietăți de bază identice sau similare, oricare ar fi utilizările sale suplimentare și, în anumite condiții, poate fi necesară aprofundarea analizei definiției produsului și a domeniului de aplicare a acestuia în lumina specificității industriei și pieței.
(51)
În speță, era clar că avizul de deschidere nu a urmărit includerea etanolului sintetic în definiția produsului. Etanolul sintetic are caracteristici diferite față de bioetanol și nu corespunde criteriilor de mai sus legate de definiția produsului în cauză. Niciun producător specializat în fabricarea produsului respectiv nu a făcut obiectul prezentei anchete. Prin urmare, etanolul sintetic nu poate fi inclus în definiția produsului în cauză și nu este inclus în domeniul de aplicare al anchetei. Contrar sugestiei unora dintre părți, această clarificare nu conduce la o schimbare a domeniului de aplicare al anchetei sau a definiției produsului în cauză și nu a avut niciun impact asupra calității datelor utilizate.
(52)
Bioetanolul utilizat drept combustibil și bioetanolul destinat altor întrebuințări pot avea caracteristici similare. Cu toate acestea, în cursul anchetei a fost examinat dumpingul la nivelul operatorilor americani care au produs sau au amestecat bioetanol utilizat drept combustibil, și anume bioetanolul inclus într-un amestec de combustibili. În mod similar, ancheta vizându-i pe producătorii din Uniune s-a axat pe bioetanolul destinat utilizării drept combustibil și nu altor întrebuințări. Prin urmare, bioetanolul destinat a fi întrebuințat în alt mod decât drept combustibil nu ar trebui inclus în obiectul prezentei anchete.
(53)
Importatorii care nu vor utiliza bioetanolul importat din SUA drept combustibil au posibilitatea de a face o declarație în conformitate cu dispozițiile de utilizare finală, astfel cum s-a stabilit prin dispozițiile de punere in aplicare prevăzute la articolele 291-300 din Codul vamal al Uniunii (10).
2.2. Produsul similar
(54)
S-a constatat că bioetanolul produs de industria din Uniune și vândut pe piața Uniunii prezintă proprietăți fizice, chimice și tehnice de bază similare cu cele ale bioetanolul exportat din SUA în Uniune.
(55)
După cum s-a arătat la considerentul (39), bioetanolul poate fi produs din diferite materii prime. Cu toate acestea, ancheta nu a scos în evidență faptul că materiile prime folosite ar determina vreo diferență la nivelul caracteristicilor produsului final. S-a constatat că produsul în cauză fabricat în SUA, obținut în special din porumb, și exportat în Uniune este interschimbabil cu cel produs în special din grâu și vândut în Uniune de producătorii din Uniune. În plus, nu există diferențe în ceea ce privește utilizările și percepția operatorilor și utilizatorilor de pe piață asupra bioetanolului sau acestea sunt nesemnificative.
(56)
Prin urmare, se confirmă că bioetanolul produs și vândut în Uniune și produsul în cauză exportat din SUA ar trebui considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(57)
Unii dintre producătorii americani incluși în eșantion au susținut că bioetanolul produs și vândut pe piața americană nu este similar cu produsul în cauză, întrucât nu corespunde strict descrierii produsului, astfel cum este prezentată în avizul de deschidere. Într-adevăr, tipurile de bioetanol vândute pe piața din SUA au un conținut de apă superior pragului de 0,3 % și corespund standardului american (ASTM) mai degrabă decât standardului EN 15376.
(58)
Cu toate acestea, ancheta a arătat că bioetanolul produs pentru a fi vândut pe piața din SUA, are, în mare parte, aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază ca produsul în cauză. Articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază prevede că un produs similar nu ar trebui să fie neapărat asemănător în toate privințele cu produsul în cauză, dar că acesta ar putea fi un produs care, deși nu este similar în toate privințele, prezintă caracteristici foarte apropiate celor ale produsului în cauză. Acesta este cazul bioetanolului vândut pe piața din SUA și al bioetanolului exportat în Uniune. Există precedente, situații în care niște produse au fost considerate similare cu produsul în cauză în ciuda anumitor diferențe (11).
(59)
Prin urmare, s-a decis să se modifice constatarea provizorie și să se considere că bioetanolul ASTM vândut pe piața din SUA este un produs similar cu produsul în cauză, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
3.1. Introducere
(60)
Astfel cum s-a explicat la considerentele (6)-(16), în vederea investigării unei posibile existențe a dumpingului, ancheta a inclus producători de bioetanol, pe de o parte, și comercianți/producători de amestecuri care exportau produsul în cauză pe piața Uniunii, pe de altă parte.
(61)
În conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, regulamentul care impune taxa precizează valoarea taxei impuse fiecărui furnizor sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, taxa pentru țara furnizoare în cauză.
(62)
Anumiți producători au afirmat că este posibil să se identifice și să se asigure trasabilitatea produselor lor vândute operatorilor americani pentru export, în special în Uniune. Aceștia se refereau la procesul de certificare prevăzut de directiva RED, însă nu au putut face clar legătura între vânzările lor pe piața americană și exporturilor realizate de alți operatori în UE. Astfel cum se menționează la considerentele (12) și (63), respectivii producători nu cunoșteau nici nivelul prețurilor de export în Uniune.
(63)
În cazul de față, s-a constatat că structura industriei bioetanolului și modul în care produsul în cauză a fost fabricat și vândut pe piața din SUA și exportat în Uniune au făcut imposibilă stabilirea unor marje individuale de dumping pentru producătorii americani. Mai precis, producătorii incluși în eșantionul american nu exportau produsul în cauză în Uniune, iar comercianții/producătorii de amestecuri vizați de anchetă obțineau bioetanol de la diverși producători, îl amestecau și îl vindeau în special pentru export în Uniune; prin urmare, contrar afirmațiilor susținute de părțile menționate mai sus, nu era posibil să se identifice toate achizițiile în mod individual și să se compare valorile normale cu prețurile de export relevante și nu este posibil să se identifice producătorul în momentul exportului în Uniune. Cu alte cuvinte, fiecare transport cu destinația UE conține bioetanol produs de diferiți producători americani din SUA și nu doar de cei incluși în eșantionul american. Mai mult, ancheta a arătat, de asemenea, că nivelul prețurilor practicate de producătorii incluși în eșantionul american în relația cu clienții lor americani din SUA nu corespundea prețului plătit efectiv sau care trebuia plătit pentru produsul în cauză atunci când acesta era exportat în Uniune.
(64)
Prin urmare, se consideră că ar trebui stabilită o marjă de dumping la nivel național.
3.2. Valoarea normală
(65)
Pentru determinarea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit întâi dacă vânzările interne ale produsului în cauză efectuate de cei doi comercianți/producători de amestecuri care au cooperat au fost realizate în volume reprezentative, și anume dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export în Uniune în cursul PA.
(66)
Dat fiind că vânzările produsului similar pe piața internă au fost efectuate în cantități suficiente, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului plătit sau care trebuia plătit celor doi comercianți/producători de amestecuri menționați anterior, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către clienți independenți în SUA.
3.3. Prețul de export
(67)
Comercianții/producătorii de amestecuri care au cooperat au furnizat date care au permis stabilirea unui preț de export pe baza prețurilor lor plătite efectiv sau care trebuie plătite în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. Pentru tranzacțiile în care importurile în Uniune s-au efectuat prin intermediul unei societăți comerciale afiliate, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului de primă revânzare aplicat de comerciantul afiliat în cazul clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.
(68)
În ceea ce privește vânzările efectuate prin intermediul comerciantului afiliat cu sediul în Elveția, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (VAG) și profitul nu au fost deduse din prețul de export, deoarece acestea nu au fost considerate costuri înregistrate între operațiunile de import și cele de revânzare în Uniune. Ancheta a arătat că activitatea principală a comerciantului afiliat consta din gestiunea trezoreriei pentru unitatea comercială „zahăr” de care aparțin biocarburanții și din acoperirea riscurilor inerente activității agricole prin încheierea de contracte cu instrumente derivate, atât pe piețele extrabursiere cât și pe piețe financiare organizate.
(69)
Unii producători americani au afirmat că, pentru calcularea dumpingului, instituțiile foloseau în mod constant prețul de vânzare al exportatorului către primul client independent ca preț de export. În cazul de față, acest preț ar fi prețul de vânzare al producătorilor americani aplicat comercianților/producătorilor de amestecuri neafiliați din SUA. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat la considerentele (62) și (63), niciunul dintre producătorii americani de bioetanol nu a exportat produsul în cauză în Uniune și nu avea cunoștință de nivelul prețului de export în UE. Prin urmare, prețul de pe piața americană nu poate fi folosit, întrucât nu este un preț de export plătit sau trebuia plătit pentru produsul în cauză în Uniune. Afirmația nu poate fi, prin urmare, acceptată.
3.4. Comparația
(70)
Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat pe tip de produs stabilite pentru comercianții/producătorii de amestecuri care au cooperat s-a făcut la nivel franco fabrică, ținând seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele legate de factorii cu privire la care s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. Un comerciant/producător de amestecuri afirmă că datele privind vânzările pe piața internă nu sunt reprezentative. Întrucât comercianții/producătorii de amestecuri nu au reușit să furnizeze date privind toate vânzările pe piața internă, calculul se bazează pe datele oferite în chestionar și în timpul vizitei la fața locului.
(71)
Un comerciant/producător de amestecuri susține că modul de calculare a prețului de vânzare pe piața americană ar trebui să se bazeze pe date privind piața la vedere provenite de la NYMEX. Comisia consideră că datele verificate provenite de la cei doi comercianți/producători de amestecuri sunt mai fiabile.
(72)
În acest scop, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele în materie de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, acolo unde a fost cazul și acestea s-au justificat.
(73)
Produsul în cauză și produsul similar prezintă particularitatea următoare: comercianții/producătorii de amestecuri au primit o subvenție, în principal sub formă de credite pentru accize în cursul PA, pentru vânzările de amestecuri de bioetanol. Metoda utilizată pentru stabilirea valorii normale și a prețului de export ia pe deplin în considerare prețurile reale de vânzare, pe piața americană și la export, ale comercianților/producătorilor de amestecuri menționați. Prin urmare, o comparație între vânzările realizate de comercianții/producătorii de amestecuri de pe piața americană și prețurile de export practicate de comercianții/producătorii de amestecuri pentru exporturile în UE, în scopul de a calcula nivelul dumpingului la produsul în cauză, elimină orice impact posibil pe care subvenția l-ar fi putut avea asupra prețurilor, deoarece subvenția a afectat, în mod egal, atât piața americană cât și vânzările la export pe parcursul PA. Un comerciant/producător de amestecuri a afirmat că nu a primit subvenție pentru vânzările pe piața americană. Cu toate acestea, nu poate furniza dovezi în sprijinul afirmațiilor sale, care nu corespund, de altfel, cu informațiile furnizate de autoritățile SUA privind utilizarea subvenției.
3.5. Dumpingul
(74)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată pe tip de produs a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Pe baza acestei comparații, s-a constatat că comercianții/producătorii de amestecuri neafiliați care au cooperat s-au angajat în practici de dumping.
(75)
Marja de dumping medie ponderată de 9,5 % a fost stabilită pe baza datelor agregate furnizate de comercianții/producătorii de amestecuri care au cooperat și reprezintă marja de dumping la nivel național pentru SUA.
(76)
Unii dintre producătorii americani incluși în eșantion au susținut că, în cazul instituirii unor măsuri antidumping definitive, se așteaptă să obțină o marjă de dumping individuală. În considerarea afirmațiilor de la considerentele (6)-(16) și a raționamentului expus la considerentele (60)-(64), această afirmație nu poate fi acceptată, întrucât ancheta a confirmat că, pentru acești operatori, nu este posibil să se asigure trasabilitatea produselor lor atunci când sunt exportate în Uniune în special pentru că nu au realizat exporturi în Uniune în cursul PA, și că aceștia nu au în general nicio idee despre calendarul exporturilor și despre prețul plătit sau care trebuia plătit de importatorii din Uniune, prin urmare nu au putut fi stabilite cu exactitate un preț de export și o marjă de dumping pentru acești producători.
(77)
Anumiți producători au solicitat mai multe informații cu privire la calculul dumpingului efectuat pentru cei doi comercianți/producătorii de amestecuri care au cooperat. Cu toate acestea, trebuie să se ia în considerare, pe de o parte, că informațiile solicitate conțin informații secrete de afaceri și, prin urmare, nu pot fi comunicate altor părți decât părții în cauză. Pe de altă parte, instituțiile comunică constant tuturor părților metoda generală utilizată pentru a stabili existența dumpingului, fără a furniza date individuale folosite pentru calcule. Această metodă a fost descrisă în documentul de informare generală transmis tuturor părților.
4. PREJUDICIUL
4.1. Producția Uniunii și industria din Uniune
(78)
Producția Uniunii a fost stabilită pe baza unui raport de piață furnizat de reclamant în cursul anchetei. Producția totală de produs similar din Uniune menționată în raportul respectiv a fost comparată cu informațiile furnizate de cei 17 producători din Uniune care au cooperat. S-a constatat că există o mică diferență de aproximativ 5 % între cele două seturi de date. Aceasta se explică prin faptul că unii producători relativ mici din Uniune, care nu au cooperat, nu au transmis informații referitoare la producție. Pe această bază, producția totală a Uniunii a fost estimată la 3,42 milioane de tone în cursul PA. Producătorii din Uniune, care generează producția totală a Uniunii, constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și, prin urmare, vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
4.2. Consumul la nivelul Uniunii
(79)
Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza producției totale a Uniunii realizate de industria din Uniune, la care s-a adăugat volumul importurilor din țări terțe, stabilit pe baza celor mai bune statistici disponibile, din care au fost deduse variația stocurilor și exporturile industriei din Uniune, astfel cum au fost raportate de industria din Uniune. Unele părți au susținut că statisticile utilizate pentru a stabili consumul nu erau complete, deoarece importuri semnificative de bioetanol din alte țări terțe, efectuate în special în cursul PA, nu au fost luate în considerare. De asemenea, s-a afirmat că volumul importurilor din SUA a fost supraestimat de Comisie și că cifrele privind consumul și cota de piață nu sunt, prin urmare, fiabile.
(80)
Aceste afirmații au fost analizate și comparate cu informațiile disponibile. În ceea ce privește importurile din alte țări, părțile nu au furnizat niciun element de probă referitor la volumele importurilor de produs în cauză. Cu toate acestea, importurile din alte țări au fost luate în considerare la estimarea importurilor. În ceea ce privește volumul importurilor din SUA, s-a constatat o eroare materială în estimarea acestor importuri în cursul PA. Prin urmare, volumul importurilor a fost reevaluat și ajustat, dacă a fost necesar. Totuși, aceasta nu are niciun impact asupra concluziilor la care s-a ajuns în cadrul evaluării prejudiciului și a legăturii de cauzalitate.
(81)
În ceea ce privește importurile de produs în cauză, trebuie subliniat faptul că nu există niciun cod vamal specific în Nomenclatura Combinată pentru produsul în cauză. În plus, codurile din Nomenclatura combinată sub care poate fi declarat produsul în cauză autorităților vamale include alte produse pe lângă produsul în cauză.
(82)
În ceea ce privește importurile de amestecuri de bioetanol, răspunsurile verificate ale importatorilor neafiliați la chestionar au arătat că majoritatea acestor importuri au fost declarate autorităților vamale sub codul TARIC 3824909799. Cu toate acestea, volumul importurilor nu poate fi obținut direct de la Eurostat, deoarece acest cod TARIC include diferite produse chimice pe lângă produsul în cauză.
(83)
În ceea ce privește importurile declarate sub codurile 2207 10 00 și 2207 20 00 din Nomenclatura Combinată, nu a fost posibil să se facă distincția între produsul în cauză și alte produse care nu fac obiectul anchetei, din cauza absenței unor informații suficiente referitoare la produsul importat.
(84)
Prin urmare, în absența unor detalii complete privind importurile, care pot fi obținute de la Eurostat, s-a decis să se utilizeze, de asemenea, alte surse de informații în scopul stabilirii importurilor de produs în cauză pe piața Uniunii.
(85)
Pentru a obține cea mai bună estimare a importurilor de produs în cauză originar din SUA, s-a considerat că baza cea mai fiabilă o reprezintă statisticile furnizate de Comisia pentru comerț internațional din SUA (International Trade Commission - ITC). Volumele exporturilor raportate corespund codurilor tarifare 22071060 și 22072000 din SUA.
(86)
A fost adoptată o abordare rezonabilă pentru a estima aceste importuri și pentru stabilirea importurilor americane pe piața Uniunii, au fost luate în considerare toate cantitățile raportate de Comisia pentru comerț internațional din Statele Unite.
(87)
Estimarea privind importurile în Uniune provenite din Brazilia s-a bazat pe următoarele surse de informații: rapoartele emise de Agenția pentru combustibili din surse regenerabile din Regatul Unit (United Kingdom Renewable Fuels Agency) pentru importurile în Regatul Unit; informații extrase din baze de date detaliate referitoare la taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia, Finlanda și de Eurostat. Pentru Țările de Jos, Suedia și Finlanda, volumul importurilor a fost estimat pe baza numelui importatorului și al exportatorului și a descrierii produsului, în măsura în care acestea au fost disponibile. Pentru a estima aceste importuri, s-a adoptat o abordare prudentă. Toate cantitățile raportate au fost luate în considerare pentru calcularea importurilor.
(88)
În cele din urmă, Eurostat a fost, de asemenea, solicitat să estimeze importurile în Uniune pentru celelalte state membre, altele decât cele menționate la considerentul (87). A fost efectuată o ajustare a volumelor importate pe baza procentajului de bioetanol utilizat drept combustibil în Uniune. Sursa acestei ajustări poate fi găsită în plângere. Acest procent a fost obținut din bilanțul anual pentru alcoolul etilic publicat de Comisia Europeană (12). Procentul de bioetanol utilizat drept combustibil în Uniune a fost de 54 % în 2008, 66 % în 2009 și 68 % în 2010. Pentru PA, a fost utilizat procentul din 2010 în scopul estimării importurilor relevante realizate în cursul PA.
(89)
Pentru estimarea importurilor din alte surse, au fost folosite informații provenite de la Eurostat și informații extrase din baze de date detaliate privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia și Finlanda. S-a recurs la metoda utilizată pentru stabilirea importurilor din Brazilia.
(90)
În ceea ce privește calcularea prețurilor unitare medii CIF pentru importurile din SUA și Brazilia, informațiile au fost extrase din baze de date detaliate privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia și Finlanda. Pentru SUA, au fost utilizate, de asemenea, datele verificate înscrise în chestionarul transmis de importatorii neafiliați. Pentru SUA, prețurile medii CIF pentru 2008 și 2009 au fost estimate pe baza prețului mediu raportat de Comisia pentru comerț internațional ITC din SUA pentru anii respectivi, exprimat în raport cu prețul unitar mediu CIF obținut pentru 2010.
(91)
Variația stocurilor a fost stabilită pe baza informațiilor privind industria din Uniune furnizate de reclamant.
(92)
Pe această bază, s-a constatat o evoluție a consumului în Uniune după cum urmează:
2008
2009
2010
PA
Producția totală din Uniune (tone) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Total importuri din țări terțe, inclusiv din țara în cauză (tone) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Total exporturi ale industriei din Uniune în țări terțe (tone) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Variația stocurilor (13) (tone) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Consumul în Uniune (tone)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Indice: 2008 = 100
100
115
121
129
Sursa:
(A) raport de piață; (B) Eurostat, Comisia pentru comerț internațional din SUA, Agenția pentru combustibili din surse regenerabile din Regatul Unit și baze de date privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia și Finlanda; (C) plângere, răspunsurile la chestionar transmise de producătorii din Uniune incluși în eșantion, informații privind industria din Uniune furnizate în plângere.
(93)
În perioada examinată, consumul în Uniune a crescut semnificativ, cu 29 %. Creșterea consumului a fost stimulată de punerea în aplicare a Directivei privind energia din surse regenerabile (RED) în statele membre, care a stabilit obiective de creștere pentru consumul de energie din surse regenerabile.
4.3. Importurile în Uniune din țara în cauză
4.3.1. Volumul, cota de piață și prețul importurilor provenite din țara în cauză
(94)
În ceea ce privește volumul, cota de piață și prețul, importurile în Uniune din SUA au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
2008
2009
2010
PA
Volumul importurilor din SUA (tone) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Indice: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Cota de piață (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Indice: 2008 = 100
100
73
454
837
Prețul mediu (EUR/tonă) (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Indice: 2008 = 100
100
94
92
106
Sursa:
(A) volumul exporturilor declarate de Comisia pentru comerț internațional din SUA; (B) baze de date privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia, Finlanda și un răspuns verificat la chestionar transmis de un importator neafiliat.
(95)
Volumul importurilor din SUA a crescut în mod semnificativ de la 63 406 de tone la 686 185 de tone în cursul perioadei examinate. În mod similar, cota de piață deținută de exportatorii americani în Uniune a crescut semnificativ, de la 1,9 % la 15,7 % în respectiva perioadă.
(96)
Deși prețurile medii ale importurilor provenind din SUA au crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate, prețurile practicate de exportatorii americani au fost în permanență mai mici decât prețurile medii practicate de producătorii din Uniune, astfel cum se precizează la considerentul (117). Această subcotare sistematică a prețurilor practicată de exportatorii americani explică creșterea semnificativă a cotei lor de piață în cursul perioadei examinate.
4.3.2. Subcotarea prețurilor prin importurile din țara în cauză
(97)
În scopul evaluării oricărei subcotări de preț în timpul PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs, practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în relația cu clienți neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs ale exportatorilor americani percepute primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe baza CIF. Pentru a putea face o comparație echitabilă a prețurilor, prețurile produselor provenite din SUA au fost ajustate în mod corespunzător pentru a ține cont de taxele vamale existente și de costurile ulterioare importului.
(98)
Rezultatele comparației, exprimate ca procent din prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă, au arătat că a existat o importantă subcotare a prețurilor, în medie de 5,6 %. Această subcotare a prețurilor indică presiunea exercitată asupra prețurilor de pe piața Uniunii de importurile din țara în cauză, în special pe parcursul PA.
4.4. Situația economică a industriei din Uniune
4.4.1. Observații preliminare
(99)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru a se evalua situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.
(100)
Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele macroeconomice, cum ar fi producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea și cuantumul marjei de dumping, se bazează pe datele privind industria din Uniune în ansamblu furnizate de ePURE.
(101)
Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele microeconomice, cum ar fi prețurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capital, salariile și stocurile, au fost stabilite pe baza datelor furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion prin răspunsurile oferite la chestionar și verificate ulterior.
(102)
Industria bioetanolului din Uniune se află încă în faza de demarare. Societățile au investit recent în instalații de producție noi ori și-au extins capacitățile existente pentru a răspunde cererii în creștere înregistrate la nivelul Uniunii. Faptul că noi producători au demarat producția în cursul perioadei examinate a condus la evoluții pozitive ale unor indicatori precum producția, capacitatea de producție, volumul vânzărilor și ocuparea forței de muncă.
(103)
Ancheta a arătat, de asemenea, că acest tip de industrie are nevoie de o anumită perioadă de timp, între doi și trei ani de la data începerii activității, pentru a atinge un nivel normal de producție.
4.4.2. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității de producție
2008
2009
2010
PA
Volumul producției (tone)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Indice: 2008 = 100
100
130
152
157
Capacitatea de producție (tone)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Indice: 2008 = 100
100
116
136
137
Gradul de utilizare a capacității (%)
63
70
70
72
Indice: 2008 = 100
100
112
112
114
Sursa:
date privind industria din Uniune furnizate de reclamant.
(104)
Ca urmare a directivei RED, producția din Uniune a înregistrat o creștere semnificativă în perioada examinată, de aproximativ 57 %. Din 2008 până în 2010, producția din Uniune a crescut cu 36 %, dar, ulterior, rata de creștere a cunoscut o încetinire semnificativă și a fost de doar 3,5 % în cursul PA, comparativ cu 2010.
(105)
Capacitatea de producție a crescut cu 37 % în cursul perioadei examinate, urmând un parcurs similar cu cel al producției.
(106)
Gradul de utilizare a capacității de producție a crescut cu 14 % în cursul perioadei examinate, iar creșterea a fost realizată la începutul perioadei examinate. Dat fiind că anumiți producători din UE și-au demarat activitatea în 2009, era de așteptat ca rata de utilizare a capacității să crească în continuare, întrucât producătorii au nevoie în mod normal de doi-trei ani de la lansare pentru a ajunge la niveluri normale de producție, astfel cum se precizează la considerentul (103). Cu toate acestea, acest lucru nu a avut loc.
(107)
Astfel, ancheta a confirmat că mai multe societăți din UE și-au demarat activitatea la începutul sau în cursul perioadei examinate ca urmare a publicării așteptate a directivei RED. Această situație a condus la evoluții pozitive, în special pentru factorii de prejudiciu menționați mai sus, cu precădere până în anul 2010. Dar situația de pe piața Uniunii s-a schimbat odată cu creșterea importantă, în 2010, a importurilor din SUA care au făcut obiectul unui dumping, iar creșterea preconizată a activității în timpul PA nu s-a materializat.
4.4.3. Volumul vânzărilor și cota de piață
2008
2009
2010
PA
Volumul vânzărilor (tone)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Indice: 2008 = 100
100
130
152
159
Cota de piață (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Indice: 2008 = 100
100
113
126
122
Sursa:
date privind industria din Uniune furnizate de reclamant.
(108)
Volumul vânzărilor înregistrate de industria din Uniune a crescut cu 59 %, iar cota de piață a crescut cu 13,8 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Volumul vânzărilor a crescut constant între 2008 și 2010, dar între 2010 și PA volumul vânzărilor a crescut mai puțin decât consumul, care a crescut cu 6,8 % în aceeași perioadă.
(109)
De asemenea, cota de piață a industriei din Uniune a crescut până în 2010, dar a scăzut în perioada de anchetă. În perioada cuprinsă între 2010 și PA, industria din Uniune a pierdut 2,2 puncte procentuale, în timp ce importurile din SUA aproape și-au dublat cota de piață, câștigând 7,2 puncte procentuale.
4.4.4. Creșterea
(110)
Consumul Uniunii a crescut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate, cu aproape 29,2 %. Deși volumul vânzărilor și cota de piață au crescut, la rândul lor, în această perioadă, industria din Uniune nu a beneficiat pe deplin de creșterea consumului, mai ales începând cu anul 2010. Din 2010 și până în perioada de anchetă, creșterea volumului vânzărilor realizate de industria din Uniune a încetinit, iar cota de piață a scăzut în comparație cu anii anteriori.
(111)
Unele părți au susținut că modelul de creștere semnalat de anumiți indicatori în cursul perioadei examinate nu reflectă situația unei industrii prejudiciate. Cu toate acestea, după cum s-a explicat mai sus, ancheta a arătat că încetinirea creșterii industriei din Uniune în 2010 și în perioada de anchetă a coincis cu un val de importuri la prețuri reduse, care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA.
4.4.5. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2008
2009
2010
PA
Număr de angajați
2 331
2 419
2 523
2 552
Indice: 2008 = 100
100
104
108
109
Productivitate
(unitate/salariat)
924
1 157
1 298
1 328
Indice: 2008 = 100
100
125
141
144
Sursa:
date privind industria din Uniune furnizate de reclamant.
(112)
Ocuparea forței de muncă a crescut cu 9 % în perioada examinată. Mai precis, a crescut cu 8 % din 2008 până în 2010, dar a crescut cu doar 1 % în cursul PA. Această tendință reflectă tendința în ceea ce privește capacitatea de producție și producția în Uniune.
(113)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune a fost măsurată ca producție per salariat într-un an. Aceasta a crescut considerabil în cursul perioadei examinate, cu 44 %, reflectând efectul de învățare și creșterea eficienței în timpul și ulterior fazei de demarare.
4.4.6. Amploarea marjei de dumping reale
(114)
Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, impactul marjelor de dumping stabilite în cursul PA asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
4.4.7. Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior
(115)
Acest aspect nu este relevant în cazul de față, din cauza absenței efectelor practicilor de dumping anterioare.
4.4.8. Prețurile unitare medii ale industriei din Uniune
2008
2009
2010
PA
Prețuri unitare (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Indice: 2008 = 100
100
90
94
109
Sursa:
răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(116)
Prețurile practicate de industria din Uniune au crescut per ansamblu cu 9 % în cursul perioadei examinate. Au scăzut în 2009 comparativ cu 2008, dar ulterior au înregistrat o creștere constantă până la sfârșitul PA. Cu toate acestea, ancheta a arătat că respectivele creșteri ale prețurilor nu au fost suficiente pentru a permite industriei din Uniune să-și recupereze costurile. Diferența dintre prețurile de vânzare și costuri a crescut în continuare, cu precădere în cursul PA. Situația coincide cu prezența crescândă, pe piața Uniunii, a importurilor la prețuri reduse care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA.
(117)
Ancheta a arătat că prețurile industriei din Uniune au rămas mai ridicate (până la 23 %) decât cele ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA, în cursul perioadei examinate.
4.4.9. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital
2008
2009
2010
PA
Profit net înainte de impozitare (EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Indice: 2008= - 100
- 100
4
- 102
- 246
Rentabilitatea vânzărilor în UE (în % din vânzările nete)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Indice: 2008= - 100
- 100
3
-49
-84
Fluxul de numerar (EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Indice: 2008 = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Fluxul de numerar, exprimat în %, generat de vânzările din UE către părți neafiliate
-0,9
8,7
8,2
4,4
Indice: 2008= - 100
- 100
980
930
494
Investiții (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Indice: 2008 = 100
100
26
12
7
Randamentul investițiilor (%)
-10
2
-88
- 357
Indice: 2008 = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Sursa:
răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion
(118)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită atât în sume absolute (profitul net înainte de impozitare), cât și prin exprimarea profitului net sau pierderii nete înainte de impozitare ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările produsului similar. Rentabilitatea industriei din Uniune a fost negativă în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2009, când societățile incluse în eșantion au reușit să atingă un nivel de echilibru.
(119)
Randamentul investițiilor a urmat o tendință similară, rămânând cu mult în urma rentabilității necesare pentru a asigura supraviețuirea industriei din Uniune.
(120)
Fluxul de numerar a fost negativ în 2008, dar s-a îmbunătățit în 2009 și 2010. Totuși, în perioada de anchetă, fluxul de numerar a început din nou să scadă, reflectând o înrăutățire a capacității industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile.
(121)
Evoluția rentabilității, a fluxului de numerar și a randamentului investițiilor în cursul perioadei examinate a limitat capacitatea industriei din Uniune de a investi în propriile activități și a subminat dezvoltarea acesteia, astfel cum o demonstrează clar scăderea cu 93 % a investițiilor în această perioadă.
4.4.10. Salariile
2008
2009
2010
PA
Salarii (EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Costurile medii ale forței de muncă per angajat (EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Indice: 2008 = 100
100
107
117
132
Sursa:
răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion
(122)
Salariile au înregistrat o creștere cu 32 % în cursul perioadei examinate, reflectând creșterile de productivitate ale angajaților.
4.4.11. Stocuri
2008
2009
2010
PA
Stocuri finale (tone)
34 585
24 022
38 649
31 408
Indice: 2008 = 100
100
69
112
91
Stocuri în raport cu producția (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Sursa:
răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion
(123)
Nivelul stocurilor a scăzut ușor în cursul perioadei examinate.
4.5. Concluzie privind prejudiciul
(124)
Ancheta a arătat că valul de importuri la prețuri reduse, care au făcut obiectul unui dumping, pe piața Uniunii s-a înregistrat în 2010, cu precădere în cursul PA. În perioada respectivă, anumiți indicatori de prejudiciu referitori la situația economică a industriei Uniunii s-au îmbunătățit, dar creșterea nu a fost în concordanță cu creșterea consumului în perioada examinată, iar ameliorarea nu a fost suficientă pentru a permite industriei din Uniune să-și dezvolte activitățile.
(125)
Așa cum este normal într-o activitate nouă și în creștere, anumiți indicatori, cum ar fi volumul vânzărilor, producția și gradul de utilizare a capacității, au arătat o tendință pozitivă în cursul perioadei examinate. Acest lucru se explică prin intrarea pe piață în acea perioadă a unor noi producători din Uniune. Cu toate acestea, ancheta a revelat că situația de pe piața Uniunii, începând cu anul 2010, când s-a produs valul de importuri la prețuri reduse, nu a permis producătorilor din Uniune să atingă un nivel de activitate și de prețuri suficient pentru a dezvolta și susține investițiile importante realizate în perioada examinată.
(126)
S-a constatat că importurile la prețuri reduse au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune. Nivelul prețurilor nu a permis industriei să își acopere costurile și să genereze fluxul de numerar și profiturile necesare dezvoltării activității.
(127)
Într-adevăr, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor, s-au deteriorat ori au rămas cu mult sub nivelul normal. Acest lucru a afectat serios capacitatea industriei din Uniune de a atrage capital și de a realiza investiții suplimentare în activitățile sale.
(128)
În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu considerabil în cursul PA în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
5.1. Introducere
(129)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (5) și (6) din regulamentul antidumping de bază, s-a examinat dacă importurile care au făcut obiectul unui dumping ale produsului în cauză, provenite din țara în cauză, au cauzat prejudicii industriei din Uniune; în afara importurilor care au făcut obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping.
5.2. Efectul importurilor care au făcut obiectul unui dumping
(130)
După cum s-a menționat mai sus, consumul în Uniune a crescut considerabil în perioada examinată, cu aproximativ 29,2 %. Cu toate acestea, volumul importurilor care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, a crescut semnificativ, și anume de la o cotă de piață de 1,9 % pe piața Uniunii la începutul perioadei examinate la 15,7 % în cursul PA. Această situație a exercitat în mod clar presiune asupra industriei din Uniune, mai ales din 2010 până la sfârșitul PA, timp în care importurile respective s-au dublat și chiar mai mult. Începând din anul 2010 și, în special, în timpul PA, pe piața Uniunii au fost prezente volume mari de importuri la prețuri reduse provenite din SUA, acestea subcotând prețurile practicate de industria din Uniune. Această situație nu a permis industriei să se dezvolte conform așteptărilor în cursul PA.
(131)
Unele părți au afirmat că situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit exact din anul 2010 până în PA, perioadă care coincide cu dublarea importurilor din SUA. Astfel cum s-a precizat la considerentele (102) și (107), intrarea pe piața a unui număr mare de producători din Uniune în cursul perioadei examinate a condus la înregistrarea unor tendințe pozitive pentru anumiți factori de prejudiciu, cum ar fi producția și volumul vânzărilor. Cu toate acestea, industria din Uniune a pierdut din cota de piață în PA, comparativ cu anul 2010, piața Uniunii confruntându-se, totodată, cu cea mai mare creștere a importurilor care au făcut obiectul unui dumping provenite din SUA. Existența unei subcotări a prețurilor și exercitarea unei presiuni asupra acestora a condus la agravarea situației financiare generale a industriei din Uniune, în special a rentabilității acesteia.
(132)
Astfel, importurile la prețuri reduse au jucat un rol important în prejudiciul considerabil suferit de industria din Uniune în cursul PA.
5.3. Efectul altor factori
(133)
Au fost examinați următorii factori cunoscuți, alții decât importurile care au făcut obiectul unui dumping, care ar fi putut cauza prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că niciun prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping: importurile din alte țări, performanța la export a industriei din Uniune, impactul crizei economice și alți factori precum fluctuațiile de preț la materii prime, dezvoltarea cererii și presupusele probleme interne ale societăților din industria din Uniune.
5.3.1. Importurile din alte țări (Brazilia)
(134)
În conformitate cu informațiile disponibile, cu excepția Braziliei, nu a existat nicio altă țară care să exporte produsul în cauză în Uniune în cantități semnificative în perioada examinată. Prețurile importurilor provenite din Brazilia au rămas cu mult sub cele ale producătorilor din Uniune. Cu toate acestea, importurile din Brazilia au prezentat în mod clar tendințe descrescătoare în ceea ce privește volumul (-81 %) și cota de piață (-25,8 %) în cursul perioadei examinate. În consecință, întrucât volumul importurilor a fost redus la un nivel atât de scăzut în cursul PA, nu se poate considera că acesta ar fi întrerupt legătura de cauzalitate între importurile la prețuri reduse originare din SUA și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
2008
2009
2010
PA
Volumul importurilor originare din Brazilia (tone)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Indice: 2008 = 100
100
86
39
19
Cota de piață a importurilor din Brazilia (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Prețul unitar mediu CIF
(EUR/tonă de importuri)
560,8
496,2
580,8
622,4
Indice: 2008 = 100
100
88
104
111
Sursa:
Eurostat, Agenția pentru combustibili din surse regenerabile din Regatul Unit, baze de date privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia, Finlanda și plângerea.
(135)
Părțile au afirmat că importurile din Brazilia s-au menținut deasupra nivelului de minimis în toată perioada examinată și că acestea au fost realizate la prețuri de dumping pe piața Uniunii. De asemenea, acestea au adăugat că importurile din SUA au înlocuit doar cota de piață lăsată liberă de importurile din Brazilia. Prin urmare, se poate afirma că importurile din SUA nu au fost cauza prejudiciului considerabil suferit de industria din Uniune.
(136)
Astfel cum s-a precizat anterior, importurile din Brazilia au scăzut considerabil în perioada examinată. Cota de piață a acestora a scăzut de la 30,3 % la 4,5 % într-o perioadă în care consumul a crescut semnificativ. Având în vedere nivelul prețurilor practicate de exportatorii brazilieni pe piața Uniunii, nu poate fi exclusă posibilitatea ca prezența bioetanolului din Brazilia să fi contribuit într-o oarecare măsură la prejudiciul cauzat industriei din Uniune. Cu toate acestea, se consideră că aceste importuri au fost reduse la un asemenea nivel în PA încât nu pot fi considerate a constitui cauza majoră a prejudiciului respectiv. Într-adevăr, în perioada cuprinsă între 2010 și PA, în timp ce importurile din Brazilia au scăzut cu aproape 200 000 de tone, importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping au crescut cu peste 330 000 de tone. Prin urmare, se consideră că prezența bioetanolului brazilian pe piața Uniunii, în special în cursul PA, nu poate fi de natură să întrerupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune în perioada respectivă.
5.3.2. Performanța la export a industriei din Uniune
2008
2009
2010
PA
Volum de vânzări pentru export (tone)
26 263
41 023
53 085
59 633
Sursa:
Plângerea și răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(137)
Ancheta a arătat că industria din Uniune a exportat volume mici de bioetanol în cursul PA la prețuri mult mai mari decât cele practicate pe piața Uniunii. Acest lucru a condus la concluzia că performanța la export nu constituie un factor care a întrerupt legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile care au făcut obiectul unui dumping provenite din țara în cauză.
5.3.3. Impactul crizei economice
(138)
Nu s-a constatat că recesiunea economică a avut un impact negativ asupra industriei din Uniune. Consumul de bioetanol în Uniune a înregistrat cea mai mare creștere în 2009, anul considerat, în general, a fi cel mai slab an de criză economică. În aceeași perioadă, au crescut, de asemenea, producția și vânzările înregistrate de producătorii din Uniune.
(139)
Pe baza celor precizate anterior, se consideră că recesiunea economică nu a întrerupt legătura de cauzalitate stabilită între importurile la prețuri reduse provenite din țara în cauză și prejudiciul considerabil suferit de industria din Uniune.
5.3.4. Alți factori
(140)
Părțile au menționat, de asemenea, alți factori care ar fi putut întrerupe legătura de cauzalitate, cum ar fi fluctuația prețurilor la materii prime, evoluția cererii, care a fost mai mică decât cea preconizată, un cadru de reglementare în Uniune care ar fi împotriva producătorilor din Uniune, precum și alte presupuse probleme interne ale producătorilor din Uniune.
(141)
În ceea ce privește fluctuațiile prețurilor la materii prime, atât prețurile la porumb cât și cele la grâu s-au dovedit a fi volatile în cursul perioadei examinate. Ancheta a arătat că majoritatea producătorilor se asigură, însă, împotriva acestui risc printr-un mecanism specific de stabilire a prețurilor cu furnizorii lor sau prin intermediul piețelor financiare. Prin urmare, chiar dacă prețurile materiilor prime au variat, în special din 2008 până în 2010, perioadă în care prețul la porumb a fost mai mic decât prețul la grâu, prețurile materiilor prime au rămas mai mult sau mai puțin aceleași în cea de-a doua jumătate a PA. Aceasta indică faptul că orice diferență de preț este redusă la un nivel minim și nu este de durată.
(142)
Unele părți au susținut că punerea în aplicare a directivei RED în statele membre a fost prea lentă, iar consumul a fost inferior obiectivelor stabilite de directiva menționată anterior. Cu toate acestea, chiar dacă obiectivele inițiale nu au fost pe deplin îndeplinite în cursul perioadei examinate, consumul a crescut în mod semnificativ, și anume cu 29,20 %, în perioada respectivă, ceea ce reprezintă un factor pozitiv care nu poate fi ignorat în analiză. În orice caz, presupusa punere în aplicare lentă a directivei RED nu poate justifica prezența, pe piața Uniunii, a unor volume mari de importuri la prețuri reduse care au făcut obiectul unui dumping, subcotând prețurile industriei din Uniune și cauzându-i prejudicii. Prin urmare, această afirmație se respinge.
(143)
De asemenea, părțile au afirmat că industria din Uniune nu ar putea satisface singură cererea Uniunii din cauza incertitudinii privind reglementarea și că sistemul de certificare este foarte lent și, astfel, subminează beneficiile pentru producătorii certificați din Uniune. Unele părți au susținut, în fine, că problemele interne suferite de un număr mare de producători din Uniune în cursul perioadei examinate explică orice prejudiciu suferit de aceștia. Aceste afirmații nu au fost, totuși, dovedite, iar ancheta nu le-a confirmat. Cu toate acestea, ar trebui subliniat că ancheta a arătat că nivel scăzut presupus al producției din Uniune se justifică în principal printr-un nivel scăzut al prețurilor de vânzare pe piața Uniunii, care a fost serios afectată de valul de importuri la prețuri reduse care au făcut obiectul unui dumping, subcotând prețurile producătorilor din Uniune, în special în cursul PA. A reieșit că producătorii din UE nu au avut altă soluție decât să înceteze producția, întrucât prețurile nu le permiteau nici măcar să acopere costurile cu materia primă, cu precădere în cursul PA. Prin urmare, afirmațiile nedovedite menționate anterior nu sunt de natură să întrerupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune în cursul PA.
(144)
Prin urmare, se concluzionează că toți factorii menționați nu au putut întrerupe legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping.
(145)
Părți menționează în final faptul că, în cursul PA, un număr considerabil de importuri au fost declarate la poziția NC 3824, caracterizată de taxe vamale reduse. După încheierea PA, nivelul taxei vamale respective a fost ridicat. Acestea consideră că prejudiciul a fost cauzat de taxele vamale reduse, și nu de dumping. În această privință, este suficient de amintit că taxele vamale pot fi modificate în orice moment, și că, prin urmare, acest argument nu poate pune în discuție prezența prejudiciului în cursul perioadei de anchetă.
5.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(146)
Analiza de mai sus a demonstrat existența unei creșteri substanțiale a volumului și a cotei de piață a importurilor la prețuri reduse provenite din țara în cauză în cursul perioadei examinate. În plus, s-a constatat că prețurile importurilor respective erau mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii.
(147)
Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor la prețuri reduse provenite din țara în cauză a coincis cu o creștere generală și continuă a consumului la nivelul Uniunii, dar și cu rezultate negative ale industriei din Uniune în cursul aceleiași perioade. Exportatorii din țara în cauză au reușit să își mărească cota de piață prin subcotarea sistematică a prețurilor industriei din Uniune. În același timp, industria din Uniune nu a putut atinge niveluri de rentabilitate pozitive și durabile, în ciuda creșterii activității sale.
(148)
Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu par să fie de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile originare din țările în cauză care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(149)
Pe baza analizei de mai sus, care a evidențiat și separat în mod adecvat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, s-a concluzionat că importurile care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA, au cauzat un prejudiciu considerabil industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
6. INTERESUL UNIUNII
6.1. Observație preliminară
(150)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în ciuda concluziilor privind prejudiciul cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, au existat motive imperioase de a concluziona că nu era în interesul Uniunii să se instituie măsuri antidumping în cazul de față. Analiza privind interesul Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.
6.2. Interesul industriei din Uniune
(151)
Ancheta a arătat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu considerabil cauzat de importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping. În absența unor măsuri de corectare a efectelor de denaturare a schimburilor comerciale exercitate de aceste importuri, pare a fi foarte probabilă o nouă deteriorare a situației economice a industriei din Uniune.
(152)
Se preconizează că impunerea unor taxe antidumping va restabili condiții comerciale efective pe piața Uniunii, permițând ca prețurile practicate de industria din Uniune să reflecte costurile sale de producție. Se poate estima că instituirea unor astfel de măsuri va permite, de asemenea, industriei din Uniune să crească volumul vânzărilor și, astfel, să câștige cota de piață pierdută din cauza prezenței importurilor care au făcut obiectul unui dumping. La rândul său, acest lucru va avea un impact pozitiv asupra situației financiare și rentabilității acesteia.
(153)
Prin urmare, s-a concluzionat că impunerea unor măsuri antidumping la importurile produsului în cauză originar din SUA nu ar fi împotriva interesului industriei din Uniune.
6.3. Interesul importatorilor
(154)
Două societăți au transmis răspunsuri la chestionarul destinat importatorilor neafiliați din Uniune. Vizitele de verificare au avut loc la sediul importatorilor care au cooperat. Pentru ambele societăți vizitate, activitatea cu bioetanol constituie doar o mică parte din cifra totală de afaceri (mai puțin de 5 %). În plus, ambele au precizat că sunt în măsură să repercuteze orice majorare a prețurilor asupra clienților lor, utilizatorii.
(155)
Pe baza informațiilor disponibile, s-a concluzionat că instituirea unor măsuri nu ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor.
6.4. Interesul utilizatorilor
(156)
Patru societăți au transmis răspunsuri la chestionarul destinat utilizatorilor din Uniune. Au avut loc vizite de verificare la sediul uneia dintre aceste societăți.
(157)
Pentru societatea vizitată, activitatea cu bioetanol reprezintă o mică parte din cifra sa de afaceri, mai puțin de 5 %. Societatea a realizat o evaluare a impactului, considerând un amestec de E5, și a calculat că o taxă de 100 EUR/m3 ar determina o creștere a prețului de 0,005 EUR/litru la pompă.
(158)
În ceea ce-i privește pe ceilalți trei utilizatori, pe baza datelor furnizate în răspunsurile lor la chestionar, este evident că impactul va fi, de asemenea, limitat. Pentru una dintre societăți, volumele achiziționate provenind din țara în cauză sunt foarte limitate, iar impunerea unei taxe antidumping ar avea doar un impact minim asupra rentabilității acesteia.
(159)
Ceilalți doi utilizatori care au cooperat sunt afiliați și au declarat că orice impunere de taxe antidumping poate fi repercutată asupra clienților lor. De asemenea, aceștia au clarificat faptul că au suficiente opțiuni în ceea ce privește sursele de aprovizionare și că nu depind de importurile din SUA.
(160)
Părțile au afirmat că nu există o capacitate suficientă în Uniune pentru a satisface cererea totală și că Uniunea va avea nevoie de importuri pentru a-și asigura necesarul de bioetanol. Cifrele verificate privind capacitatea arată că există capacități neutilizate în Uniune, având în vedere mai ales nivelul scăzut al prețurilor de vânzare. În consecință, producătorii din Uniune ar putea să își mărească producția pentru a satisface cererea crescândă, în special după eliminarea denaturării schimburilor comerciale. În plus, se preconizează construirea și punerea în funcțiune a unor noi instalații în viitorul apropiat, reducând orice presupus risc de penurie în Uniune.
(161)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat că efectul măsurilor antidumping la importurile de bioetanol originar din SUA nu va avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor din Uniune.
6.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(162)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat că, în general, pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii unor măsuri antidumping la importurile de bioetanol originar din SUA.
7. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(163)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping definitive pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(164)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune, fără a depăși marja de dumping constatată.
(165)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzările de produs similar în Uniune.
(166)
În acest caz, având în vedere observațiile formulate în special la considerentele (102) și (103), se consideră că profitul țintă pentru industria din Uniune ar trebui să se bazeze pe profitul realizat atunci când importurile din SUA erau neglijabile, și anume marja de profit mediu înainte de impozitare, realizat în 2008 și 2009, a unuia dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion, producător care nu se afla într-o etapă de demarare a activității la momentul respectiv. Prin urmare, se consideră că o marjă de profit de 6,8 % din cifra de afaceri este rezonabilă și ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în condiții normale de schimburi comerciale în absența dumpingului prejudiciabil în cursul PA.
(167)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în cursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior.
(168)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din SUA, astfel cum a fost stabilit pentru calculul subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, în cursul PA. Orice diferență care a rezultat din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea de import CIF medie totală.
7.2. Forma și nivelul taxelor
(169)
Luând în considerare cele menționate, se consideră că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză la nivelul cel mai scăzut al marjelor de dumping și de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În consecință, taxele trebuie instituite la nivelul marjelor de dumping constatate.
(170)
Taxele antidumping definitive propuse sunt următoarele:
Marjă de dumping
Marjă de prejudiciu
Taxă definitivă
Marjă de dumping la nivel național (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Având în vedere faptul că taxa antidumping se va aplica și în cazul amestecurilor care conțin bioetanol în proporție de peste 10 % din volum, proporțional cu conținutul lor de bioetanol, se consideră oportun pentru implementarea eficientă a măsurilor de către autoritățile vamale ale statelor membre să se stabilească taxa ca o sumă fixă în funcție de conținutul de bioetanol pur.
(172)
Nivelul taxei antidumping menționat în prezentul regulament a fost stabilit pe baza concluziilor desprinse din prezenta anchetă. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cursul prezentei anchete. Taxa la nivel național aplicabilă tuturor societăților este aplicabilă importurilor produsului în cauză originar din SUA.
(173)
Inițial s-a prevăzut limitarea duratei aplicării acestor măsuri la trei ani având în vedere evoluțiile pe piața produsului în cauză percepute ca fiind dinamice, însă această chestiune a fost reevaluată în urma comentariilor primite de la părțile interesate. Reclamanții, cu precădere, au susținut că ar fi prea devreme în această etapă să se prevadă o schimbare majoră a structurii pieței, întrucât trecerea la noua generație de bioetanol va dura probabil mult timp, și că aceasta nu ar trebui luată în considerare în prezenta propunere. De asemenea, ar fi prematur să se presupună care ar fi rezultatul și impactul unora dintre propunerile de reglementare discutate în prezent pentru toți operatorii de pe piață. După examinarea acestor argumente, s-a considerat că nu este oportun să se facă o abatere de la durata normală de valabilitate a măsurilor, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Aceasta nu aduce atingere posibilității pentru orice parte interesată să solicite o revizuire în cazul în care circumstanțele justifică acest lucru, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3).
8. ÎNREGISTRAREA
(174)
Comisia a primit cereri de la reclamant pentru înregistrarea importurilor de bioetanol originar din SUA. În conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia poate, după consultarea comitetului consultativ, să dea instrucțiuni autorităților vamale în vederea adoptării măsurilor adecvate pentru a înregistra importurile, astfel încât ulterior să poată fi aplicate măsuri pentru importurile respective de la data înregistrării acestora. Importurile pot fi supuse înregistrării în urma unei cereri din partea industriei din Uniune care să conțină dovezi suficiente pentru a justifica o astfel de acțiune. Reclamantul a susținut că, deoarece înregistrarea a devenit obligatorie în cadrul procedurii antisubvenție desfășurate în paralel pentru importurile de bioetanol originar din SUA (14), aceste condiții erau îndeplinite în mod automat.
(175)
Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că înregistrarea în cadrul procedurii antisubvenție desfășurate în paralel a fost făcută în circumstanțe total diferite. Astfel cum se precizează în considerentul (10) din Regulamentul (UE) nr. 771/2012, deși s-a constatat că au fost acordate subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii și că, astfel, industria din Uniune a suferit un prejudiciu considerabil, cauzat în cursul perioadei de anchetă, Comisia a decis să nu adopte taxe compensatorii provizorii, dat fiind că s-a constatat provizoriu că principalul sistem de subvenții în vigoare în cursul perioadei de anchetă a încetat să funcționeze, în sensul că nu ar mai fi conferit un avantaj în momentul în care ar fi fost instituite măsuri provizorii. Cu toate acestea, au existat dovezi potrivit cărora în lunile următoare SUA ar putea reinstitui, cu efecte retroactive, principalul sistem de subvenții considerate a fi susceptibile de măsuri compensatorii. În acest caz, Comisia a considerat că ar fi fost îndreptățită să adopte (și în cele din urmă să colecteze) taxe compensatorii provizorii în cadrul anchetei respective. În consecință, în scopul de a apăra drepturile Uniunii Europene în aceste circumstanțe speciale, Comisia a decis să dea instrucțiuni autorităților vamale să înregistreze importurile. Circumstanțele specifice respective nu se aplică în prezenta procedură AD,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de bioetanol, denumit „etanol combustibil”, adică alcool etilic obținut din produse agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene), denaturat sau nedenaturat, cu excepția produselor cu un conținut de apă mai mare de 0,3 % (m/m), măsurat în conformitate cu standardul EN 15376, dar incluzând alcoolul etilic fabricat din produse agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) conținute în amestecuri cu benzină cu un conținut de alcool etilic de peste 10 % (v/v) destinate utilizărilor drept combustibil, încadrate în prezent la codurile NC ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 și ex 3824 90 97 (coduri TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 și 3824909767) și originar din Statele Unite ale Americii.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive, aplicabil produsului descris la alineatul (1), este de 62,3 EUR per tonă (greutate netă). Taxa antidumping se aplică proporțional cu conținutul total, în greutate, de alcool etilic obținut din produse agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) (conținut de bioetanol).
(3) Produsele descrise la alineatul (1) sunt scutite de taxa antidumping definitivă în cazul în care nu sunt destinate utilizării drept combustibil. Scutirea se face în funcție de condițiile prevăzute de dispozițiile Uniunii Europene adoptate în acest domeniu, în vederea efectuării controlului vamal privind utilizarea acestor produse [a se vedea articolele 291-300 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei].
(4) În cazurile în care bunurile s-au deteriorat înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru a determina valoarea în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93, nivelul taxei antidumping, calculat pe baza sumelor menționate anterior, este redus proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit.
(5) În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 18 februarie 2013.