PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 508/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 63,5 % pro všechny společnosti s výjimkou tří čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení“) (3) dne 9. března 2012 Komise informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na odůvodněnou žádost, kterou podalo sdružení Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce v Unii představujícího více než 50 % výroby některých wolframových elektrod v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření se týkalo pokračování nebo obnovení dumpingu a proběhlo v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(9)
Přihlásili se tři dovozci. Žádný z nich však během období přezkumného šetření nedovezl některé wolframové elektrody pocházející z ČLR.
(10)
Jelikož pouze dva vyvážející výrobci z ČLR předložili požadované informace, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců v ČLR a jednoho výrobce v USA.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Plansee SE, Rakousko
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Německo
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Společnost ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Šanghaj
d)
Společnosti ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Evropské unii
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgie
e)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. PŘEZKOUMÁVANÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 260/2007, konkrétně wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, pocházející z ČLR („wolframové elektrody“ nebo „přezkoumávaný výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00.
(14)
Přezkoumávaný výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech. Wolframové elektrody se používají v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.
(15)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že přezkoumávaný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na trhu srovnatelné země mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(17)
Jak je vysvětleno výše, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě spolupracující společnosti představovaly přibližně 80 % až 85 % dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(18)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využíval zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco druhý těžil z individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, které jim bylo přiznáno během původního šetření. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení znovu neposuzují. Třetí společnosti, která v tomto přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovala, bylo přiznáno individuální zacházení v původním šetření.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(20)
Stejně jako v původním šetření byly v oznámení o zahájení přezkumu za srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty navrženy Spojené státy americké (USA). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(21)
Komise rovněž posoudila, zda by bylo vhodné vybrat za srovnatelnou zemi jiné země a zjistila další třetí země, z nichž Eurostat zaznamenal dovoz wolframových elektrod. Potenciální známí výrobci v těchto zemích byli osloveni a vyzváni, aby spolupracovali v rámci šetření. Žádná spolupráce však nebyla poskytnuta.
(22)
Bylo shledáno, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti jejich domácího trhu. USA byly použity jako srovnatelná země také v původním šetření. Komisi nebyly sděleny a zřejmě ani neexistovaly žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu zdůvodňovaly změnu.
(23)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA. Jediný známý výrobce v USA byl osloven a souhlasil, že bude při šetření spolupracovat, odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Ověřené údaje o prodeji a výrobě této společnosti byly použity pro stanovení běžné hodnoty u společnosti, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření.
2.2 Běžná hodnota
(24)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě jejích údajů. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda je prodej wolframových elektrod nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku určeného ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie.
(25)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(26)
U těch typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu. U zbývajících typů přezkoumávaného výrobku musela být běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Proto byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů společnosti s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku z domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(27)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že metodika zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů se lišila od metodiky použité v původním šetření, což mohlo mít dopad na určení ziskového rozpětí, z něhož se vypočítávala běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. K informacím, které byly již předtím v šetření k dispozici, tato strana nedoložila své tvrzení žádným důkazem. Je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení byly prodejní, správní a režijní náklady rozděleny na základě obratu a že tato metodika byla použita také v původním šetření.
(28)
Zisk použitý v původním šetření nepocházel z testu běžného obchodního styku (tzv. zkouška OCOT), jelikož žádný vyvážený druh dotčeného výrobku se neprodával na domácím trhu v běžném obchodním styku. Nynější přezkum před pozbytím platnosti ukázal, že některé druhy dotčeného výrobku byly ziskové, a proto byl v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení zisk z těchto ziskových obchodních operací použit k výpočtu běžné hodnoty.
(29)
Pokud jde o společnost, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo shledáno, že domácí prodej výrobce ve srovnatelné zemi se uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, a že by tedy mohl být použit jako základ pro určení běžné hodnoty u společnosti, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(30)
Pokud jde o společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, veškerý prodej na vývoz do Unie se uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení a následně byly výrobky dále prodány společnostem v Unii, které jsou ve spojení i společnostem v Unii, které ve spojení nejsou. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené o náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení.
(31)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že při zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů dovozů, kteří byli ve spojení, byly zohledněny určité náklady, které se týkaly prodeje jiných výrobků, než dotyčného výrobku a že tyto výdaje by proto měly být vyloučeny. Je třeba uvést, že v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly při početním určení vývozní ceny zohledněny ověřené prodejní, správní a režijní náklady poskytnuté dotčenými společnostmi. Tvrzení, že vykázané prodejní, správní a režijní náklady zahrnovaly tyto náklady vynaložené na prodej jiných výrobků, nebylo doloženo žádným důkazem, a proto bylo zamítnuto.
(32)
Připomínky týkající se vývozních cen předložené jednou zúčastněnou stranou vycházely navíc z chybné citace příslušné měny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(33)
Pokud jde o ziskové rozpětí, žádný z dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracoval. V původním šetření bylo použito ziskové rozpětí dovozců ve spojení na základě skutečnosti, že činnosti dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly dostatečně srovnatelné s činnostmi dotčeného dovozce ve spojení. Šetření ukázalo, že činnosti dovozce ve spojení byly stejné v období přezkumného šetření i v období šetření původního šetření, tj. většina dovezených wolframových elektrod byla následně integrována do svářecího hořáku coby hlavního výrobku skupiny. Je třeba rovněž poznamenat, že wolframové elektrody mají v porovnání s konečným výrobkem nižší hodnotu. Na tomto základě bylo stejně jako v původním šetření konstatováno, že nejpřesnějším základem ziskového rozpětí pro výpočet vývozní ceny by bylo vlastní ziskové rozpětí dovozce ve spojení.
(34)
Pokud jde o společnost, které bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, veškerý prodej na vývoz do Unie směroval přímo k nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla proto vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(35)
Stanovení vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v ČLR vycházelo ze statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(36)
Vývozní ceny byly v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení určeny odečtením zaplacených antidumpingových cel, protože žádná strana nepředložila důkaz, že clo bylo řádné zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách na trhu Unie.
2.4 Srovnání
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(38)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny obou spolupracujících vyvážejících výrobců, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojištění a poskytnutí úvěru, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
2.5 Dumpingové rozpětí
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(40)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, toto srovnání ukázalo, že tato společnost pokračovala v dumpingu na významné úrovni.
(41)
U spolupracujícího vyvážející výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, jakož i u celostátního dumpingové rozpětí použitelného pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR se ukázala významná úroveň dumpingu, který dokonce převyšoval dumping zjištěný v původním šetření.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(42)
V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření.
(43)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobci představovali jen asi 10 % celkové výrobní kapacity v ČLR. Závěry musely tedy do značné míry vycházet z informací uvedených v žádosti o přezkum a též z veřejně dostupných informací. Zvláště bylo zohledněno chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny na trzích jiných třetích zemí, čínská výrobní kapacita, jakož i dostupná volná kapacita a atraktivita trhu Unie pro čínské vývozce.
3.2 Chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny, na trzích jiných třetích zemí
(44)
Pokud jde o vývoz na trhy jiných třetích zemí, je třeba konstatovat, že statistické údaje, které jsou dostupné v čínských veřejných databázích, se vztahují na širší definici výrobku, než je přezkoumávaný výrobek, a proto nebylo možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na jiné trhy ani cen na těchto trzích. Dva spolupracující výrobci z ČLR nevyváželi pro odběratele v jiných třetích zemích, kteří nebyli ve spojení. Na tomto základě nemohly být spolehlivě stanoveny vývozní ceny na trhy jiných třetích zemí během období přezkumného šetření a na základě dostupných informací nebylo možné vyvodit žádné jednoznačné závěry.
3.3 Volná kapacita čínských výrobců
(45)
Údaje, z nichž vyšla níže uvedená analýza, poskytl žadatel v žádosti o přezkum a byly porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(46)
Na tomto základě byla kapacita výrobců v ČLR odhadnuta na 1 600 000 kg. Žadatel odhadl využití kapacity čínských výrobců na 63 %, což dává nevyužitou kapacitu ve výši přibližně 600 000 kg, a to je téměř pětkrát více, než činila celková spotřeba Unie během období přezkumného šetření. Existují tedy obrovská množství, které lze vyvézt z ČLR, zejména proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto významnou volnou výrobní kapacitu.
3.4 Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(47)
Dovoz z ČLR do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření výrazně přesáhl 50 000 kilogramů, což představuje přibližně polovinu celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(48)
V průběhu celého posuzovaného období dovozní ceny kolísaly a sledovaly stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Dovozní ceny celkově stouply od roku 2008 do období přezkumného šetření o 42 % a byly nadále dumpingové. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
3.5 Atraktivita trhu Unie
(49)
Trh Unie je jedním z největších na světě s přibližně 20 % světové spotřeby wolframových elektrod. Čínské společnosti projevily vážný zájem rozvinout svou přítomnost na trhu Unie, což dokládá i skutečnost, že si v průběhu období přezkumného šetření nejen udržely, ale i zvýšily svůj významný 45 % podíl na trhu.
3.6 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a na zájem čínských vývozců, který projevili o trh Unie, jakož i na značnou nevyužitou kapacitu v ČLR, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu Unie, lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(51)
Toto šetření potvrdilo, že wolframové elektrody vyrábějí dva výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali.
(52)
Tyto společnosti tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(53)
Jelikož existují pouze dvě společnosti, které tvoří výrobní odvětví Unie, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v indexované podobě nebo jako rozsahy, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení.
(54)
Protože statistiky dovozu od Eurostatu zahrnují do úrovně kódu KN také jiné výrobky než wolframové elektrody, byly informace o dovozu analyzovány na úrovni kódu TARIC doplněné o údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož jsou tak podrobné, že umožňující identifikaci stran. Z toho důvodu jsou některé informace předkládány jako rozsah od - do.
3. Spotřeba v unii
(55)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu TARIC doplněné o informace z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(56)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“), se spotřeba Unie snížila o 16 %. Spotřeba v Unii značně poklesla mezi roky 2008 a 2009 a od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. Z nejnižší hodnoty v roce 2009 se spotřeba v Unii vyšplhala do období přezkumného šetření o téměř 40 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem
(kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Spotřeba
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(57)
Objem a podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu byl zjištěn na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC, doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(58)
Nehledě na absolutní pokles spotřeby v Unii, objem dovozu přezkoumávaného výrobku, který pochází z ČLR, se během posuzovaného období zvýšil o 9 %, přičemž se udržel na úrovni výrazně převyšující 50 000 kg (viz tabulka 2). Tento nárůst, jakož i obecný pokles spotřeby v Unii během posuzovaného období vedly ke zvýšení podílu na trhu čínských vývozců na přibližně polovinu trhu Unie.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Podíl na trhu (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5. Ceny dovozu z ČLR
5.1 Vývoj cen
(59)
Ceny z ČLR se v regionu mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 40 %, přičemž k prudkému růstu došlo v průběhu období přezkumného šetření. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ceny
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5.2 Cenové podbízení
(60)
Šetření ukázalo, že ceny dovozu z ČLR vykazovaly cenové podbízení vůči průměrným cenám výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření bylo zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 37 % a i po započtení antidumpingového cla činilo rozpětí cenového podbízení stále vysokých 24 %. Výpočet byl založen na srovnání vývozních cen CIF spolupracujících vyvážejících výrobců s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, a to na úrovni ceny ze závodu. Ceny byly považovány za reprezentativní pro ČLR, neboť dva spolupracující vyvážející výrobci pokrývali přibližně 80 % dovozu wolframových elektrod z ČLR.
(61)
Po zveřejnění jeden vyvážející výrobce tvrdil, že nebyly porovnány ceny podle jednotlivých typů výrobku a v důsledku údajných cenových výkyvů mezi různými typy výrobku nedávaly vypočítané úrovně cenového podbízení smysl. Na základě dostupných informací bylo možné porovnání podle jednotlivých typů výrobku jen u části prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a pouze u části exportního prodeje do Unie. Tato strana však nepředložila důkaz, který by zpochybnil rozumnost použité metodiky. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(62)
Po zveřejnění se také objevilo tvrzení, že čínské dovozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly porovnávány na stejné úrovni obchodu. Toto tvrzení nebylo doloženo, jelikož dotčená strana neposkytla žádné informace ani důkazy, které by prokazovaly trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejců na údajně různých úrovních obchodu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dovoz z jiných třetích zemí
(63)
V následující tabulce je uveden objem dovozu a ceny z jiných zemí během posuzovaného období. Údaje o objemu a podílu dovozu z třetích zemí na trhu byly zjištěny na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Vietnam
Objem dovozu (v kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Jižní Korea
Objem dovozu (v kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Celkem
Objem dovozu (v kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Objem dovozu z jiných třetích zemí na trh Unie klesl v posuzovaném období přibližně o 33 %. Podíly na trhu v posuzovaném období klesly a v období přezkumného šetření se pohybovaly mezi 30 % až 35 %. Ceny z jiných třetích zemí se za stejné období zvýšily o 21 %.
(65)
Je třeba připomenout, že v původním šetření nedošlo k žádnému významnému dovozu obdobného výrobku na trh Unie z jiných zemí než z ČLR. V původním šetření se zjistilo, že zbývající výrobci v USA a Japonsku měli svá odbytiště hlavně na svých domácích trzích. Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí než z ČLR byly mimořádně malý.
(66)
Podle informací z výrobního odvětví Unie se wolframové elektrody ve Vietnamu a Jižní Koreji v současnosti nevyrábějí a dovoz z těchto zemí pocházel vlastně z ČLR. V průběhu tohoto šetření však nebyly získány informace, které by toto tvrzení potvrdily.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
7.1 Předběžné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(68)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, z důvodu zachování důvěrnosti jsou údaje vykazovány v rozmezích.
7.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok snižovala. Ke konci období přezkumného šetření výroba poklesla o 29 % oproti roku 2008. Tento trend byl obzvláště negativní v roce 2009, kdy poklesla o více než 40 %.
Tabulka 5
Celková výroba v Unii
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výroba
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. V důsledku poklesu výroby se projevil i celkový pokles využití kapacity mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 27 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 41 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výrobní kapacita
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.3 Zásoby
(71)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 20 %. Tento trend je v souladu s tendencí klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
Tabulka 7
Konečný stav zásob
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Konečný stav zásob
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.4 Objem prodeje
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl o 23 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, přičemž k prudkému poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009. Tento negativní trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby, s výjimkou roku 2010.
Tabulka 8
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem (v kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.5 Podíl na trhu
(73)
V důsledku toho, co bylo konstatováno v předchozím bodě odůvodnění o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu. Tento vývoj vedl k podílu na trhu mezi 20 % a 25 %, což je mírně méně než podíl na trhu zaznamenaný na začátku posuzovaného období.
Tabulka 9
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Podíl na trhu Unie (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
7.6 Růst
(74)
Jak bylo vysvětleno výše, spotřeba v Unii se mezi rokem 2008 a 2009 v důsledku hospodářského útlumu značně snížila, ale od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu.
7.7 Zaměstnanost a produktivita
(75)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 13 %.
(76)
Po poklesu výroby, se v průběhu posuzovaného období snížila také produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Index zaměstnanců
100
65
84
87
Index produktivity
100
92
106
83
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.8 Jednotkové prodejní ceny
(77)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nebyli ve spojení, mezi rokem 2008 a 2010 mírně padaly, částečně v důsledku vlivu hospodářské krize. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření jednotkové prodejní ceny výrazně vzrostly. Celkově se ceny výrobního odvětví Unie zvýšily o 35 % během posuzovaného období. Tento cenový vývoj, zejména mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření, byl způsoben zvýšením ceny hlavních složek wolframových elektrod.
Tabulka 11
Jednotková cena prodeje v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.9 Ziskovost
(78)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se ziskovost zvýšila po dosažení nižší úrovně v letech 2009 a 2010. Ziskovost však zůstala v záporných hodnotách v průběhu celého posuzovaného období.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.10 Investice a návratnost investic
(79)
Investice do podnikání se během posuzovaného období u dotčeného výrobku významně snížily.
(80)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2008 zaznamenalo výrobní odvětví Unie zápornou návratnost investic, která se mírně zlepšila, avšak v průběhu období přezkumného šetření zůstala záporná.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Investice
100
2
23
18
Návratnost investic
100
100
96
103
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(81)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen v procentu obratu dotčeného výrobku, se během posuzovaného období výrazně zlepšil, přesto však zůstal záporný.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.12 Mzdy
(82)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mzdy ve výrobního odvětví Unie poklesly o 16 % v souladu s poklesem počtu zaměstnanců.
7.13 Velikost dumpingového rozpětí
(83)
Navzdory platným opatřením přetrvával během období přezkumného šetření značný dumping na úrovni výrazně převyšující stávající úroveň opatření. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě, skutečnému objemu dovozu z ČLR a cenám, které vykazovaly výrazné podbízení proti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na odvětví Unie za zanedbatelný.
7.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu. I přes platná antidumpingová opatření se výrobní odvětví Unie nedokázalo zotavit z účinků dřívějšího dumpingu. V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet svůj podíl na trhu, ale to jej přivedlo jen do ztráty.
8. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(85)
Odvětví Unie zůstalo v nejisté hospodářské situaci a byla mu nadále působena podstatná újma. V posuzovaném období se zhoršily téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie. Proto nebylo možno dojít k závěru, že situace výrobního odvětví Unie je jistá.
(86)
V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet si svůj podíl na trhu, ale prodávalo za ceny výrazně pod hranicí rentability. Růst prodejních cen výrobního odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření souvisí s nárůstem cen surovin a vlastně ani nepokryl celkové náklady výrobního odvětví Unie.
(87)
Závěrem lze říci, že potíže výrobního odvětví Unie lze jednoznačně spojovat s masivní přítomnosti levného čínského dovozu přezkoumávaného výrobku na trhu Unie, který se prodává za výrazně dumpingové ceny, a to i přes platná opatření. Tento faktor stačil k tomu, aby předurčil situaci, v níž výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty ve snaze udržet si přiměřený podíl na trhu. Navíc byly tyto potíže dále prohlubovány během téměř celého posuzovaného období působením dvou faktorů: poklesem trhu během hospodářské krize v letech 2008-2009 a, i když v menším rozsahu, náhlým zvýšením cen surovin během období přezkumného šetření. To vedlo k situaci, kdy ztráty dosáhly významné úrovně.
(88)
Vzhledem k nepříznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(89)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(90)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma přetrvá i nadále, pokud by opatření zanikla.
2. Objem čínského dovozu
(91)
Je třeba připomenout, že spotřeba na trhu Unie od doby původního šetření výrazně klesla, zejména v důsledku hospodářského útlumu. Za těchto okolností objem čínského dovozu v období přezkumného šetření vzrostl na úroveň značně převyšující 50 000 kg. Objem dovozu vzrostl o 9 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal.
3. Volná kapacita v ČLR
(92)
Jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění, na základě dostupných informací existuje v ČLR značná volná kapacita. Lze očekávat, že velká část této volné kapacity by mohla být využita ke zvýšení dovozu na trh Unie, pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření. Je to proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh v ČLR dokázaly absorbovat významnou produkci čínské volné kapacity. Existuje tudíž kapacita pro významné zvýšení dovozu do Unie. Během období přezkumného šetření by nevyužitá kapacita byla odhadem pětkrát větší než spotřeba v Unii.
(93)
Mimoto informace předložené během šetření ukazují na významná narušení trhu se surovinou (parawolframan amonný), která se používá na výrobu přezkoumávaného výrobku. Na tuto surovinu se vztahují vývozní kvóty a vývozní daně uložené čínskými orgány. Tím se omezuje vývoz parawolframanu amonného a uměle se zvyšuje jeho cena na světovém trhu. Tato narušení pravděpodobně pobídnou čínský průmysl k výrobě a vývozu za nízké ceny, zatímco výrobní odvětví Unie je nuceno vyrábět obdobný výrobek na základě uměle vysokých cen surovin.
4. Atraktivita trhu Unie
(94)
Bylo prokázáno, že čínští vyvážející výrobci projevovali trvalý zájem o trh v Unii a byli schopni zvyšovat objem dovozu na úkor odbytu výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření dokonce zvýšili svůj již beztak značný podíl na trhu.
5. Závěr
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo po několik let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a stále je v nejisté hospodářské situaci.
(96)
Pokud by opatření zanikla, existuje velká pravděpodobnost vyššího objemu dumpingového dovozu, který by mohl vážně ohrozit existenci výrobního odvětví Unie. ČLR totiž disponuje značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně z velké části směřována na trh Unie za dumpingové ceny, které vykazují cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
(97)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně přetrvávání dumpingu, volné kapacity v ČLR, zjištěného narušení na trhu surovin, potenciálu vyvážejících výrobců v ČLR přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie, chování čínských vývozců, pokud jde o vývozní ceny, které vykazují jasné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, a přitažlivosti trhu Unie, by případné zrušení opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání újmy.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(99)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(100)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu působícího újmu, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v daném konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Vzhledem k situaci výrobního odvětví Unie a analýze pravděpodobnosti obnovení újmy je zřejmé, že výrobní odvětví Unie by pravděpodobně zažilo vážné zhoršení své finanční situace v případě, že by antidumpingová opatření zanikla. Během celého posuzovaného období výrobní odvětví Unie přicházelo o objem výroby a prodeje, zatímco dovoz z dotčené země i přes platná opatření rostl. Během stejného období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršovala vinou těžkých ztrát. Na trhu Unie je proto nutno posílit podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(102)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a zlepšit svou finanční situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(103)
Žádný z 15 oslovených uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Stejně jako v původním šetření nedošly odpovědi na dotazník od zainteresovaných uživatelů. V původním šetření se nespolupráce vysvětlovala slabým dopadem wolframových elektrod na jejich výrobní náklady, protože se ukazuje, že hlavními kritérii pro odběratele jsou kvalita a spolehlivost. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu přezkoumávaného výrobku na náklady spojené s navazujícími výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů.
4. Zájem dovozců
(104)
Tři dovozci se obrátili na Komisi na začátku šetření, ale nebyli shledáni zúčastněnými stranami, jelikož v období přezkumného šetření nedováželi dotčený výrobek z ČLR. Vzhledem k tomu, že dovozci wolframových elektrod neprojevili během šetření žádný zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nepochybně nebylo v rozporu se zájmem EU.
5. Závěr
(105)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(106)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(107)
Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 260/2007.
(108)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingového clu použitelnému na všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových svářecích elektrod, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahujících nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00 (kódy TARIC 8101991010 a 8515900010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Všechny ostatní společnosti
63,5 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 508/2013 AL CONSILIULUI
din 29 mai 2013
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumiți electrozi din tungsten originari din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
În urma unei anchete (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 260/2007 (2), o taxă antidumping definitivă (denumite în continuare „măsurile inițiale”) la importurile de anumiți electrozi din tungsten originari din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem de 63,5 % pentru toate societățile, cu excepția a trei producători-exportatori chinezi cărora le-au fost acordate taxe individuale.
2. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(2)
La data de 9 martie 2012, Comisia a anunțat printr-un aviz (denumit în continuare „avizul de deschidere”) (3), publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deschiderea unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor antidumping aplicabile la importurile de anumiți electrozi din tungsten originari din RPC.
(3)
Această reexaminare a fost deschisă în urma unei cereri justificate depuse de Eurométaux (denumit în continuare „solicitantul”) în numele unui producător din Uniune care reprezintă mai mult de 50 % din producția Uniunii de anumiți electrozi din tungsten.
(4)
Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor ar putea conduce la continuarea dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei din Uniune.
3. Ancheta
3.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(5)
Ancheta privind caracterul continuu sau repetitiv al dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada examinată”).
3.2. Părțile vizate de anchetă
(6)
Comisia a informat în mod oficial solicitantul, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, importatorii neafiliați și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, producătorii din țările potențial analoge și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.
(7)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
(8)
Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și de importatori independenți din Uniune implicați în anchetă, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(9)
Trei importatori s-au făcut cunoscuți. Cu toate acestea, niciunul dintre aceștia nu a importat în cursul PAR anumiți electrozi din tungsten proveniți din RPC.
(10)
Întrucât numai doi producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori.
(11)
Comisia a transmis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri din partea a doi producători din Uniune, a doi producători-exportatori din RPC și din partea unui producător din SUA.
(12)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune:
-
Plansee SE, Austria;
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Germania;
(b)
producători-exportatori din RPC:
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo;
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd., Baoji;
(c)
societate afiliată unui producător-exportator din RPC care a cooperat la anchetă:
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Shanghai;
(d)
societăți afiliate unui producător-exportator din Uniunea Europeană care a cooperat la anchetă:
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Germania;
-
Binzel Benelux bvba, Eke-Nazareth, Belgia;
(e)
țara analogă:
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, SUA.
B. PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR
(13)
Produsul în cauză este produsul care face obiectul Regulamentului (CE) nr. 260/2007 și anume, electrozii de sudură din tungsten, inclusiv bare și tije din tungsten pentru electrozi de sudură, cu un conținut de tungsten, în greutate, mai mare sau egal cu 94 %, alții decât cei simplu obținuți prin sinterizare, tăiați la lungime sau nu, originari din RPC (denumiți în continuare „ET” sau „produsul care face obiectul reexaminării”), încadrați în prezent la codurile NC ex 8101 99 10 și ex 8515 90 00.
(14)
Produsul care face obiectul reexaminării este utilizat în sudură și în procese similare. Electrozii de tungsten se utilizează într-o mare varietate de sectoare industriale, precum construcțiile, construcțiile navale, construcția de automobile, ingineria maritimă, chimică, nucleară, aero-spațială, precum și pentru oleoducte și gazoducte. Ținând seama de caracteristicile fizice și chimice, precum și de caracterul interschimbabil, pentru utilizator, ale diferitelor tipuri de produs, se consideră că toți electrozii de tungsten constituie unul și același produs în sensul prezentei proceduri.
(15)
Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul care face obiectul reexaminării și cel fabricat și vândut pe piața internă din RPC, precum și cel fabricat și vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii și cel fabricat și vândut pe piața țării analoge au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
1. Observații preliminare
(16)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă în prezent există sau nu dumping și dacă expirarea măsurilor existente riscă sau nu să ducă la continuarea sau reapariția dumpingului.
(17)
Astfel cum s-a explicat anterior, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori din RPC. Cele două societăți care au cooperat la anchetă acopereau, în cursul PAR, între 80 % și 85 % din importurile de produs în cauză din RPC în Uniune. Pe această bază, s-a concluzionat că nivelul de cooperare a fost ridicat.
(18)
Unul dintre producătorii-exportatori care au cooperat la anchetă a beneficiat de tratamentul de economie de piață (denumit în continuare „TEP”), în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, în timp ce al doilea a beneficiat de tratament individual (denumit în continuare „TI”), în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, care le-au fost acordate în cursul anchetei inițiale. Se amintește faptul că în contextul investigațiilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, decizia de acordare a TEP și TI este irevocabilă. În cursul anchetei inițiale s-a acordat TI unei a treia societăți, care nu a cooperat la ancheta de reexaminare actuală.
2. Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Țara analogă
(19)
Întrucât RPC are o economie de tranziție și în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță corespunzătoare cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”).
(20)
La fel ca în ancheta inițială, în scopul stabilirii valorii normale, în avizul de deschidere a fost propusă SUA ca țară analogă. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la această alegere. Nu au fost primite observații cu privire la acest aspect.
(21)
De asemenea, Comisia a examinat dacă alte țări ar putea reprezenta o alegere rezonabilă de țară analogă și a identificat alte țări terțe din care importurile de electrozi din tungsten au fost înregistrate de Eurostat. Potențiali producători cunoscuți din aceste țări au fost contactați și invitați să coopereze la anchetă. Cu toate acestea, nu s-a obținut nicio cooperare.
(22)
S-a considerat că SUA este reprezentativă ca piață de referință, în special având în vedere deschiderea și competitivitatea pieței interne a acestora. SUA a fost utilizată ca țară analogă și în ancheta inițială. S-a considerat că nu a existat nicio schimbare de circumstanțe care ar justifica o modificare și nu a fost comunicată Comisiei nicio astfel de circumstanță.
(23)
În consecință, SUA a fost utilizată drept țară cu economie de piață analogă în sensul prezentei reexaminări. A fost contactat singurul producător cunoscut din SUA, iar acesta a acceptat să coopereze, să răspundă la chestionar și a acceptat o vizită de verificare. Vânzările și cifrele de producție verificate ale acestei societăți au fost utilizate pentru a determina valoarea normală pentru societățile cărora nu li s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale.
2.2. Valoarea normală
(24)
Pentru societatea căreia i s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, valoarea normală a fost stabilită pe baza datelor acesteia. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă vânzările de ET pe piața internă efectuate către clienți independenți au fost reprezentative în cursul PAR, adică dacă volumul vânzărilor produsului destinat consumului pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din exporturile către Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării.
(25)
Ulterior, s-a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți de pe piața internă.
(26)
Pentru tipurile de produs în cauză, în cazul în care vânzările pe piața internă au fost reprezentative și au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor plătite de clienți independenți din țara exportatoare. Pentru celelalte tipuri de produs care face obiectul reexaminării, valoarea normală a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, valoarea normală stabilită a fost calculată pe baza costurilor de producție ale societății, la care s-au adăugat costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („VAG”) și profitul realizat ca urmare a vânzărilor pe piața internă efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(27)
După notificare, una dintre părți a afirmat că metodologia utilizată pentru determinarea costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale a fost diferită de cea utilizată în ancheta inițială, fapt care ar fi putut avea un impact asupra determinării marjei de profit care a fost utilizată la calcularea valorii normale construite în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În afara informațiilor deja transmise anterior în cursul anchetei, partea în cauză nu și-a susținut afirmația cu niciun fel de dovezi. Se observă faptul că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, cheltuielile VAG au fost alocate pe baza cifrei de afaceri și că metodologia respectivă a fost utilizată și în ancheta inițială.
(28)
Profitul utilizat în ancheta inițială nu a rezultat din testul de verificare referitor la operațiunile comerciale normale (testul OCOT), întrucât niciunul dintre tipurile de produs exportate nu era vândut pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale. Reexaminarea actuală în perspectiva expirării măsurilor a arătat că unele tipuri de produs în cauză au fost profitabile și prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, profitul rezultat din aceste operațiuni profitabile a fost utilizat la construirea valorii normale.
(29)
În ceea ce privește societatea căreia nu i s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost determinată pe baza informațiilor primite de la producătorul din țara analogă care a cooperat la anchetă. Vânzările interne ale producătorului din țara analogă au fost considerate realizate în cantități suficiente și în cadrul unor operațiuni comerciale normale și, prin urmare, au putut fi utilizate ca bază pentru a determina valoarea normală pentru societatea căreia nu i s-a acordat TEP.
2.3. Prețul de export
(30)
În ceea ce privește societatea care beneficiază de statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, toate vânzările la export către Uniune s-au realizat prin intermediul unor importatori afiliați, după care marfa în cauză a fost revândută către societăți afiliate și independente din Uniune. Prin urmare, prețul de export a fost construit, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, pe baza prețului la care produsele importate au fost revândute pentru prima dată unui cumpărător independent, ajustate în mod corespunzător pentru a ține seama de toate costurile suportate între import și revânzare, precum și de o marjă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și de o marjă de profit. În această privință, s-au utilizat propriile costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale ale societăților afiliate.
(31)
După notificare, una dintre părți a afirmat că la momentul determinării cheltuielilor VAG ale importatorilor afiliați au fost luate în considerare anumite cheltuieli care erau legate de vânzarea altor produse decât produsul în cauză și că, prin urmare, aceste cheltuieli ar trebui excluse. Se specifică faptul că cheltuielile VAG verificate raportate de societățile în cauză au fost luate în considerare la construirea prețului de export, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Afirmația conform căreia cheltuielile VAG raportate ar fi inclus cheltuieli VAG din vânzarea altor produse nu a fost susținută cu niciun fel de dovezi și, prin urmare, a fost respinsă.
(32)
În plus, observațiile transmise de o parte interesată cu privire la prețurile de export s-au bazat pe o cotare greșită a valutei relevante. Prin urmare, afirmația respectivă a fost respinsă.
(33)
În ceea ce privește marja de profit, niciunul dintre importatorii neafiliați din Uniune nu a cooperat. În ancheta inițială, a fost utilizată marja de profit a importatorilor afiliați, datorită faptului că activitățile importatorilor neafiliați nu au fost suficient de comparabile cu cele ale importatorului afiliat în cauză. Ancheta a arătat că activitățile importatorului afiliat au fost aceleași în cursul PAR cu cele din perioada de anchetă a anchetei inițiale, adică majoritatea electrozilor din tungsten importați erau ulterior integrați în produsul principal fabricat de grup, lampa de sudură. Ar trebui, de asemenea, remarcat faptul că ET au o valoare mai mică în comparație cu produsul finit. Pe această bază și la fel ca în ancheta inițială, s-a concluzionat că marja de profit a importatorului afiliat ar constitui o bază adecvată pentru determinarea unei marje de profit în vederea stabilirii prețului de export.
(34)
În ceea ce privește societatea căreia i s-a acordat TI în ancheta inițială, toate vânzările la export către Uniune au fost realizate direct către clienți independenți, stabiliți în Uniune. Prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
(35)
Stabilirea prețului de export al tuturor celorlalți producători stabiliți în RPC s-a bazat pe statisticile privind importurile, disponibile în baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
(36)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (10) din regulamentul de bază, prețurile de export au fost stabilite prin scăderea taxelor antidumping plătite, întrucât niciuna dintre părți nu a transmis nicio dovadă care să ateste faptul că taxa se reflecta în mod corespunzător în prețurile de revânzare și în prețurile de vânzare ulterioare de pe piața Uniunii.
2.4. Comparația
(37)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
(38)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export al ambilor producători-exportatori care au cooperat la anchetă și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport, asigurare, taxe și costuri de credit care au afectat prețurile și comparabilitatea lor.
2.5. Marja de dumping
(39)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(40)
Pentru producătorul-exportator care a cooperat la anchetă căruia i s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, această comparație a arătat că societatea continua să practice dumpingul la niveluri semnificative.
(41)
Pentru producătorul-exportator care a cooperat la anchetă și care a beneficiat de TI în ancheta inițială, precum și de marja de dumping la nivel național aplicabilă tuturor producătorilor-exportatori necooperanți din RPC, comparația a arătat practicarea unui nivel semnificativ de dumping, chiar mai mare decât în cursul anchetei inițiale.
3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
3.1. Observație preliminară
(42)
Pe lângă determinarea existenței dumpingului în cursul PAR, s-a examinat probabilitatea continuării dumpingului în cazul abrogării măsurilor.
(43)
În acest sens, ar trebui remarcat faptul că producătorii-exportatori care au cooperat la anchetă au reprezentat doar aproximativ 10 % din capacitatea de producție totală din RPC. Prin urmare, concluziile au trebuit să se bazeze în mare parte pe informațiile prezentate în cererea de reexaminare, precum și pe informațiile disponibile în mod public. Au fost examinate în special comportamentul în materie de preț de export al producătorilor chinezi pe piețele altor țări terțe, capacitatea de producție chineză, precum și capacitățile neutilizate disponibile și atractivitatea pieței Uniunii pentru exportatorii chinezi.
3.2. Comportamentul în materie de prețuri de export al producătorilor chinezi pe piețele altor țări terțe
(44)
În ceea ce privește exporturile către alte piețe din țări terțe, ar trebui remarcat faptul că datele statistice disponibile din bazele de date publice chineze acoperă o gamă mai largă de produse decât produsul care face obiectul reexaminării și, prin urmare, nu ar putea fi efectuată nicio analiză clară a cantităților exportate către alte piețe, sau prețurile practicate pe aceste piețe. Cei doi producători cooperanți din RPC nu au exportat către clienți neafiliați de pe alte piețe terțe. Pe această bază, prețurile de export către piețele altor țări terțe în cursul PAR nu au putut fi stabilite cu exactitate și nu au putut fi trase concluzii ferme pe baza informațiilor disponibile.
3.3. Capacitatea neutilizată disponibilă a producătorilor chinezi
(45)
Datele pe baza cărora se efectuează analiza de mai jos au fost furnizate de către solicitant în cererea de reexaminare și au fost verificate încrucișat cu informațiile disponibile în mod public.
(46)
Pe această bază, capacitățile producătorilor din RPC au fost estimate la 1 600 000 kg. Estimarea solicitantului în ceea ce privește gradul de utilizare a capacității de producție a producătorilor chinezi este de aproximativ 63 %, ceea ce ar echivala cu o capacitate neutilizată disponibilă de aproximativ 600 000 kg, această capacitate depășind de aproape cinci ori consumul total al Uniunii în cursul PAR. Astfel, există mari cantități disponibile pentru export din RPC, în special deoarece nu există niciun indiciu că piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi această capacitate neutilizată importantă.
3.4. Volumul și prețurile importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping
(47)
Importurile din RPC în Uniune au crescut cu 9 % în cursul perioadei examinate și au depășit cu mult nivelul de 50 000 kilograme în cursul PAR, reprezentând aproximativ jumătate din consumul total al Uniunii în cursul PAR.
(48)
În cursul perioadei examinate, prețurile de import au fluctuat și au urmat aceleași tendințe ca și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii. În ansamblu, prețurile de import au crescut cu 42 % între anul 2008 și PAR și au rămas la niveluri de dumping. Creșterea prețurilor se explică, în principal, prin creșterea costului principalei materii prime (pudra de tungsten) în cursul PAR.
3.5. Atractivitatea pieței Uniunii
(49)
Piața Uniunii este una dintre cele mai mari din lume, atingând aproximativ 20 % din consumul mondial de ET. Societățile chineze au manifestat un interes deosebit pentru creșterea prezenței lor pe piața Uniunii, acest interes fiind susținut de faptul că societățile chineze și-au menținut și chiar și-au sporit în cursul PAR cota semnificativă de piață de 45 %.
3.6. Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului
(50)
Prezenta analiză demonstrează că importurile chineze au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping cu o marjă de dumping semnificativă. Ținând cont în special de analiza nivelurilor prețurilor de pe piața Uniunii, precum și de interesul manifestat de exportatorii chinezi pentru piața Uniunii și de importantele capacități neutilizate disponibile din RPC, care depășesc cu mult consumul total al Uniunii, se poate concluziona că există o mare probabilitate de continuare a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira.
D. SITUAȚIA EXISTENTĂ PE PIAȚA UNIUNII
1. Definiția industriei din Uniune
(51)
Prezenta anchetă a confirmat că ET sunt fabricați de doi producători din Uniune. Ambii producători au cooperat pe deplin la anchetă.
(52)
Respectivele societăți constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumite în continuare „industria din Uniune”.
2. Observație preliminară
(53)
Având în vedere că industria din Uniune este constituită din doar două societăți, datele care se referă la industria din Uniune vor fi prezentate fie sub formă de indici, fie sub formă de intervale, în scopul protejării confidențialității în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.
(54)
Întrucât importurile înregistrate de Eurostat la nivelul codului NC includ și alte produse decât ET, informațiile privind importurile au fost analizate la nivelul codului TARIC, fiind completate cu date colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază. Datele TARIC sunt considerate confidențiale, întrucât acestea oferă un nivel de detaliu care permite identificarea părților. Din acest motiv, anumite informații sunt prezentate sub formă de intervale.
3. Consumul la nivelul Uniunii
(55)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, a datelor Eurostat privind importurile, la nivelul codului TARIC, completate cu informații provenite din date colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(56)
În perioada cuprinsă între anul 2008 și PAR (denumită în continuare „perioada examinată”), consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 16 %. Consumul din Uniune a scăzut în mod substanțial între 2008 și 2009 și a crescut ulterior, fără a atinge însă în cursul PAR nivelurile anterioare crizei. Creșterea consumului din Uniune dintre nivelul cel mai scăzut înregistrat în 2009 și PAR a fost de aproape 40 %.
Tabelul 1
Consum
Volum
(kg)
2008
2009
2010
PAR
Consum
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Indice (2008 = 100)
100
61
75
84
Sursa:
răspunsurile la chestionar, Eurostat, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
4. Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC
(57)
Volumele și cotele de piață ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au fost stabilite pe baza datelor statistice furnizate la nivel TARIC, completate cu informații provenite din date colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(58)
În pofida scăderii absolute a consumului la nivelul Uniunii, volumul importurilor de produs în cauză originare din RPC a crescut cu 9 % în cursul perioadei examinate, păstrându-se la un nivel cu mult peste 50 000 kg în cursul PAR (a se vedea tabelul 2). Această creștere, împreună cu reducerea generală a consumului din Uniune în cursul perioadei examinate, a condus la o creștere a cotei de piață a exportatorilor chinezi la aproximativ jumătate din piața totală a Uniunii.
Tabelul 2
Importurile din RPC
2008
2009
2010
PAR
Volum
51 771
36 188
39 953
56 289
Indice (2008 = 100)
100
70
77
109
Cota de piață (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Sursa:
Eurostat, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
5. Prețurile importurilor din RPC
5.1. Evoluția prețurilor
(59)
Prețurile din RPC au crescut cu aproximativ 40 % între anul 2008 și PAR, o creștere pronunțată fiind înregistrată în cursul PAR. Creșterea prețurilor se explică, în principal, prin creșterea costului principalei materii prime (pudra de tungsten) în cursul PAR.
Tabelul 3
Prețurile importurilor din RPC
2008
2009
2010
PAR
Prețuri
EUR/Kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indice (2008 = 100)
100
92
114
142
Sursa:
Eurostat, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
5.2. Subcotarea prețurilor
(60)
Ancheta a arătat că prețurile de import din RPC au subcotat prețurile medii practicate de industria din Uniune. O marjă de subcotare de 37 % a fost stabilită în cursul PAR și chiar și atunci când s-a inclus în calcul taxa antidumping, marja de subcotare era încă semnificativă, fiind la un nivel de 24 %. Calculul s-a bazat pe o comparație a prețurilor CIF de export practicate de producătorii-exportatori care au cooperat la anchetă cu media prețurilor practicate de industria din Uniune la nivel franco fabrică. Prețurile au fost considerate reprezentative pentru RPC întrucât cei doi producători-exportatori care au cooperat la anchetă acopereau aproximativ 80 % din importurile de ET din RPC.
(61)
După notificare, un producător-exportator a afirmat că prețurile nu au fost comparate în funcție de tipul de produs și că, din pricina unor presupuse variații de preț semnificative dintre diferitele tipuri de produs, nivelurile de subcotare calculate nu ar fi corecte. Pe baza informațiilor disponibile, o comparație a prețurilor în funcție de tipul de produs a fost posibilă numai pentru o parte din vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii și numai pentru o parte din vânzările la export efectuate către Uniune. Cu toate acestea, partea respectivă nu a prezentat dovezi care să conteste caracterul rezonabil al metodologiei aplicate. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(62)
După notificare, s-a afirmat de asemenea că prețurile de import chineze și prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii nu au fost comparate la același nivel de comercializare. Această afirmație nu a fost justificată, întrucât partea în cauză nu a transmis nicio informație sau dovadă care să demonstreze existența unor diferențe substanțiale și distincte în privința funcției și a prețurilor practicate de comerciant pentru nivelurile de comercializare presupus diferite. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
6. Importurile din alte țări terțe
(63)
Volumul importurilor din alte țări terțe și prețurile practicate de acestea în cursul perioadei examinate figurează în tabelul de mai jos. Volumele și cotele de piață ale importurilor din alte țări terțe au fost stabilite pe baza informațiilor statistice furnizate la nivel TARIC, completate cu informații provenite din date colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
Tabelul 4
Importurile din alte țări terțe
2008
2009
2010
PAR
Vietnam
Volumul importurilor (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Indice (2008 = 100)
100
51
49
93
Preț în
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Indice (2008 = 100)
100
102
104
126
Coreea de Sud
Volumul importurilor (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Indice (2008 = 100)
100
38
52
16
Preț în
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Indice (2008 = 100)
100
87
87
116
Alte țări terțe
Volumul importurilor (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Indice (2008 = 100)
100
82
143
120
Preț în
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Indice (2008 = 100)
100
138
150
134
Total
Volumul importurilor (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Indice (2008 = 100)
100
50
63
67
Cota de piață a importurilor din alte țări terțe (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Preț în
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Indice (2008 = 100)
100
103
110
121
Sursa:
Eurostat, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
(64)
Volumul importurilor din alte țări terțe pe piața Uniunii a scăzut cu aproximativ 33 % în cursul perioadei examinate. Cotele de piață au scăzut în cursul perioadei examinate și au fost între 30 % și 35 % în cursul PAR. Prețurile din alte țări terțe au crescut cu 21 % în cursul aceleiași perioade.
(65)
Se reamintește faptul că în ancheta inițială nu au existat importuri semnificative ale produsului similar pe piața Uniunii, altele decât cele din RPC. Ancheta inițială a stabilit că piețele principale ale restului de producători americani și japonezi erau piețele lor interne respective. Prin urmare, s-a concluzionat că importurile din alte țări decât RPC au fost extrem de puține.
(66)
Conform informațiilor furnizate de industria din Uniune, nu ar exista nicio producție de ET în Vietnam și în Coreea de Sud, iar importurile din țările respective ar proveni, de fapt din RPC. Cu toate acestea, în cursul anchetei actuale nu s-au obținut informații care să confirme aceste presupuneri.
7. Situația economică a industriei din Uniune
7.1. Observații preliminare
(67)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei Uniunii.
(68)
Întrucât industria din Uniune este formată din numai doi producători, datele sunt raportate sub formă de intervale, din motive de confidențialitate.
7.2. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(69)
Producția industriei din Uniune a scăzut în fiecare an din cursul perioadei examinate. Până la finalul PAR, producția a scăzut cu 29 % comparativ cu anul 2008. Tendința a fost deosebit de negativă în 2009, cu o scădere cu peste 40 %.
Tabelul 5
Producția totală a Uniunii
Volum
(kg)
2008
2009
2010
PAR
Producție
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Indice (2008 = 100)
100
60
82
71
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
(70)
Capacitatea de producție a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Întrucât producția a scăzut, utilizarea capacității de producție a înregistrat o scădere globală de 27 % între 2008 și PAR, atingând un grad de utilizare a capacității de producție de 41 % în cursul PAR. Datele sunt detaliate în continuare.
Tabelul 6
Capacitatea de producție și utilizarea capacității
Volum
(kg)
2008
2009
2010
PAR
Capacitatea de producție
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Indice (2008 = 100)
100
100
100
100
Gradul de utilizare a capacității de producție (%)
57
35
47
41
Indice (2008 = 100)
100
60
82
73
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.3. Stocuri
(71)
Nivelul stocurilor finale pentru industria din Uniune a scăzut cu 20 % între 2008 și PAR. Această tendință este în conformitate cu tendința de scădere a consumului pe piața Uniunii în aceeași perioadă.
Tabelul 7
Stocuri finale
Volum
(kg)
2008
2009
2010
PAR
Stocuri finale
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Indice (2008 = 100)
100
70
85
80
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.4. Volumul vânzărilor
(72)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți a scăzut cu 23 % în perioada cuprinsă între anul 2008 și PAR, cu o scădere pronunțată între 2008 și 2009. Această tendință negativă a fost mai accentuată decât scăderea consumului total, cu excepția anului 2010.
Tabelul 8
Vânzări către clienți independenți
2008
2009
2010
PAR
Volum (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Indice (2008 = 100)
100
65
87
77
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.5. Cota de piață
(73)
Ca rezultat al constatărilor menționate în considerentul anterior cu privire la volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, cota de piață deținută de industria din Uniune a scăzut în cursul perioadei examinate. Industria din Uniune, cu toate că se confrunta cu o scădere a volumelor sale de vânzări, a fost în măsură să își mențină cotele de piață în cursul anilor 2009 și 2010, însă a înregistrat un regres în cursul PAR, când vânzările sale au scăzut în pofida creșterii pieței. Acest lucru a avut ca rezultat o cotă de piață cuprinsă între 20 % și 25 %, ușor mai scăzută decât cea care a fost înregistrată la începutul perioadei examinate.
Tabelul 9
Cota de piață a Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Cota de piață a Uniunii (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Indice (2008 = 100)
100
107
117
91
Sursa:
răspunsurile la chestionar, Eurostat, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
7.6. Creșterea
(74)
Astfel cum s-a explicat mai sus, consumul din Uniune a scăzut în mod substanțial în perioada cuprinsă între 2008 și 2009, ca urmare a recesiunii economice și a crescut ulterior, fără a atinge însă, în cursul PAR, nivelurile anterioare crizei. Industria din Uniune, cu toate că se confrunta cu o scădere a volumelor sale de vânzări, a fost în măsură să își mențină cotele de piață în cursul anilor 2009 și 2010, însă a înregistrat un regres în cursul PAR, când vânzările sale au scăzut în pofida creșterii pieței.
7.7. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(75)
Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria din Uniune a scăzut cu 13 % în perioada cuprinsă între anul 2008 și PAR.
(76)
În urma scăderii producției, productivitatea pe angajat, măsurată în kg de produs pe angajat, a scăzut, de asemenea, în cursul perioadei examinate. Datele sunt detaliate în continuare:
Tabelul 10
Totalul ocupării forței de muncă și al productivității în UE
2008
2009
2010
PAR
Indicele angajaților
100
65
84
87
Indicele productivității
100
92
106
83
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.8. Prețurile unitare de vânzare
(77)
Prețurile unitare de vânzare practicate de industria din Uniune către clienți independenți din Uniune au scăzut ușor între 2008 și 2010, reflectând parțial impactul crizei economice. Între 2010 și PAR, prețurile unitare de vânzare au crescut în mod substanțial. În general, prețurile de vânzare unitare practicate de industria din Uniune au crescut cu 35 % în cursul perioadei examinate. Această evoluție a prețurilor, în special în perioada cuprinsă între anul 2010 și PAR, a fost cauzată de creșterea prețurilor principalelor componente care alcătuiesc ET.
Tabelul 11
Prețul unitar al vânzărilor din Uniune
2008
2009
2010
PAR
Prețul unitar al vânzărilor din Uniune (EUR/unitate)
80-120
80-120
80-120
100-140
Indice (2008 = 100)
100
94
96
135
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.9. Rentabilitatea
(78)
Rentabilitatea s-a îmbunătățit în perioada cuprinsă între anul 2008 și PAR, atingând un nivel mai scăzut în anii 2009 și 2010. Cu toate acestea, rentabilitatea a rămas negativă în cursul întregii perioade examinate.
Tabelul 12
Rentabilitatea
2008
2009
2010
PAR
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune
Indice (2008 = 100)
100
95
95
104
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.10. Investiții și randamentul investițiilor
(79)
Investițiile în sectorul produsului în cauză au scăzut semnificativ în perioada examinată.
(80)
Randamentul investițiilor a urmat evoluția rentabilității. În anul 2008, industria din Uniune a înregistrat un randament negativ al investițiilor care s-a îmbunătățit ușor, deși a rămas negativ, în cursul PAR.
Tabelul 13
Investițiile și randamentul investițiilor
Indice (2008 = 100)
2008
2009
2010
PAR
Investiții
100
2
23
18
Randamentul investițiilor
100
100
96
103
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.11. Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(81)
Fluxul de numerar, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, exprimat ca procent din cifra de afaceri a produsului în cauză, s-a ameliorat semnificativ în cursul perioadei examinate, deși a rămas negativ.
Tabelul 14
Fluxul de numerar
2008
2009
2010
PAR
Fluxul de numerar
Indice (2008 = 100)
100
99
96
106
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.12. Salariile
(82)
În perioada cuprinsă între 2008 și PAR, salariile industriei din Uniune au scăzut cu 16 %, proporțional cu reducerea numărului de angajați.
7.13. Amploarea marjei de dumping
(83)
În pofida măsurilor în vigoare, dumpingul considerabil a continuat în cursul PAR, la un nivel semnificativ mai mare decât actualul nivel al măsurilor. Ținând cont de capacitatea disponibilă importantă, de volumele efective ale importurilor din RPC, precum și de prețurile acestora care subcotează cu mult prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, impactul asupra industriei din Uniune avut de marjele efective de dumping nu poate fi considerat neglijabil.
7.14. Redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(84)
S-a analizat dacă industria din Uniune s-a redresat în urma efectelor practicilor de dumping anterioare. În pofida măsurilor antidumping în vigoare, industria din Uniune nu a reușit să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare. Ca răspuns la presiunea exercitată asupra prețurilor de către importurile chinezești, industria din Uniune a încercat să își păstreze cota de piață, dar a suferit pierderi în consecință.
8. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(85)
Industria din Uniune a rămas într-o situație economică vulnerabilă și a continuat să înregistreze un prejudiciu material. Aproape toți indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune s-au deteriorat în cursul perioadei examinate. În consecință, nu s-a putut concluziona că situația industriei din Uniune este sigură.
(86)
Ca răspuns la presiunea exercitată asupra prețurilor de către importurile chinezești, industria din Uniune a încercat să își păstreze cota sa de piață, practicând însă în acest scop prețuri de vânzare situate cu mult sub pragul de rentabilitate. Într-adevăr, creșterea prețurilor de vânzare practicate de industria din Uniune între 2010 și PAR este legată de creșterea prețurilor materiilor prime și nu acoperă costul total suportat de industria din Uniune.
(87)
În concluzie, dificultățile întâmpinate de industria din Uniune pot fi asociate în mod clar prezenței masive pe piața Uniunii a importurilor la prețuri scăzute din RPC ale produsului care face obiectul reexaminării, care sunt efectuate la prețuri care fac obiectul unui dumping semnificativ, în pofida măsurilor în vigoare. Acest factor a fost suficient pentru a determina o situație în care industria din Uniune suferă pierderi în încercarea de a menține o cotă de piață rezonabilă. În plus, pe aproape întreaga durată a perioadei examinate, aceste dificultăți au fost accentuate și mai mult de doi factori: recesiunea economică a pieței în timpul crizei economice din 2008-2009 și, într-o mai mică măsură, creșterea bruscă a costurilor materiilor prime în cursul PAR. Aceasta a dus la o situație în care pierderile au atins niveluri semnificative.
(88)
Ținând seama de evoluția negativă a indicatorilor privind industria din Uniune, se consideră că, în cursul perioadei examinate, industria din Uniune a continuat să înregistreze un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
1. Observații preliminare
(89)
În cursul perioadei examinate, industria din Uniune s-a dovedit a fi într-o situație vulnerabilă, fiind încă expusă efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC.
(90)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țara în cauză au fost evaluate pentru a stabili probabilitatea continuării prejudiciului în eventualitatea expirării măsurilor.
2. Volumele importurilor din RPC
(91)
Se reamintește faptul că, pe piața Uniunii, consumul a scăzut în mod semnificativ de la ancheta inițială, în principal, ca urmare a crizei economice. În aceste condiții, volumele importurilor din RPC au crescut până la un nivel de peste 50 000 kg în cursul PAR. În ceea ce privește volumul importurilor, aceasta a crescut cu 9 %, în timp ce cota de piață a industriei din Uniune a scăzut.
3. Capacitatea disponibilă neutilizată în RPC
(92)
Conform descrierii de la considerentul 46, pe baza informațiilor disponibile, există o importantă capacitate disponibilă neutilizată în RPC. Se poate estima că, în absența măsurilor antidumping, o mare parte a acestei capacități neutilizate ar putea fi folosită pentru creșterea importurilor pe piața Uniunii. Acest lucru se datorează faptului că nu există indicații conform cărora piețele țărilor terțe sau piața internă chineză ar putea absorbi capacitatea neutilizată semnificativă din RPC. În consecință, există o capacitate care să permită creșterea semnificativă a importurilor în Uniune. Estimarea capacității neutilizate ar depăși de aproape cinci ori consumul din Uniune în cursul PAR.
(93)
Mai mult, informațiile transmise în timpul anchetei au indicat o distorsiune importantă privind materia primă (paratungstat de amoniu - „APT”) utilizată pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Această materie primă face obiectul unor contingente la export impuse de autoritățile chineze, precum și al unor taxe de export. Acest fapt limitează exporturile de APT și crește în mod artificial prețurile la nivel mondial. Aceste distorsiuni pot să ofere stimulente suplimentare pentru industria chineză de a produce și exporta la prețuri mici, în timp ce industria din Uniune este nevoită să producă produsul similar pe baza unor prețuri ale materiei prime care sunt stabilite în mod artificial la un nivel ridicat.
4. Atractivitatea pieței Uniunii
(94)
S-a demonstrat că producătorii-exportatori chinezi au manifestat un interes constant pentru piața Uniunii și au fost în măsură să crească volumul importurilor în detrimentul vânzărilor industriei din Uniune. Mai mult decât atât, în cursul PAR, aceștia și-au mărit cota de piață deja semnificativă.
5. Concluzie
(95)
Industria din Uniune a suferit timp de mai mulți ani de pe urma efectelor importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică fragilă.
(96)
În cazul în care se permite expirarea măsurilor, există o probabilitate mare de creștere a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping, care ar putea amenința serios existența industriei din Uniune. Într-adevăr, în RPC există o importantă capacitate disponibilă neutilizată care este probabil să fie în mare măsură direcționată către piața Uniunii, la prețuri de dumping, subminând prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, în cazul expirării măsurilor.
(97)
În consecință, având în vedere constatările anchetei, și anume: continuarea dumpingului, capacitatea neutilizată existentă în RPC, distorsiunea constatată pe piață în ceea ce privește materiile prime, potențialul producătorilor-exportatori din RPC de a-și reorienta exporturile către piața Uniunii, politica de prețuri adoptată de către exportatorii chinezi care subcotează în mod clar prețurile practicate de industria din Uniune și atractivitatea pieței Uniunii, orice abrogare a măsurilor ar determina, probabil, continuarea prejudiciului.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(98)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor existente ar fi împotriva interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(99)
Trebuie reamintit faptul că, în ancheta inițială, s-a considerat că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(100)
Pe această bază, s-a verificat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea continuării dumpingului prejudiciabil, există motive întemeiate de a considera că menținerea măsurilor nu este în interesul Uniunii în acest caz particular.
2. Interesul industriei din Uniune
(101)
Având în vedere situația industriei din Uniune și analiza privind probabilitatea de reapariție a prejudiciului, este clar că industria din Uniune s-ar confrunta, probabil, cu o deteriorare gravă a situației sale financiare în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. De-a lungul perioadei examinate, industria din Uniune a înregistrat pierderi în ceea ce privește producția și volumul vânzărilor, în timp ce importurile provenind din țara în cauză au crescut, în pofida măsurilor în vigoare. În aceeași perioadă, situația financiară a industriei din Uniune s-a deteriorat, întrucât aceasta înregistrează pierderi importante. Prin urmare, ar trebui consolidate condițiile de concurență efectivă pe piața Uniunii.
(102)
Se consideră că menținerea măsurilor ar aduce beneficii industriei din Uniune, care ar trebui, prin urmare, să fie în măsură să-și sporească volumul vânzărilor și să își îmbunătățească situația financiară. În caz contrar, suprimarea măsurilor ar amenința în mod serios viabilitatea industriei din Uniune.
3. Interesul utilizatorilor
(103)
Niciunul dintre cei 15 de utilizatori contactați nu a acceptat să coopereze. La fel ca în cadrul anchetei inițiale, nu s-au primit răspunsuri la chestionar de la utilizatorii interesați. În ancheta inițială, lipsa de cooperare a fost explicată prin impactul scăzut al ET asupra costurilor lor de producție, întrucât se pare că fiabilitatea și calitatea sunt criterii principale pentru clienți. Având în vedere impactul aparent marginal avut de produsul care face obiectul reexaminării asupra costurilor produselor în aval, s-a concluzionat că măsurile nu ar avea un impact negativ asupra industriei utilizatorilor.
4. Interesul importatorilor
(104)
Trei importatori au contactat Comisia la începutul anchetei, dar aceștia nu au fost considerați ca fiind părți interesate deoarece nu au importat produsul în cauză din RPC în cursul PAR. Dat fiind faptul că importatorii de ET nu au manifestat niciun interes în timpul anchetei, s-a concluzionat că menținerea măsurilor nu ar fi în mod clar contrară intereselor Uniunii.
5. Concluzie
(105)
Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
G. MĂSURILE ANTIDUMPING
(106)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei notificări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.
(107)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumiți electrozi din tungsten originari din RPC, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 260/2007, ar trebui menținute.
(108)
Pentru a reduce la minimum riscul de eludare datorat diferenței mari existente în privința nivelurilor taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale care se aplică numai societăților pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ prezentarea către autoritățile vamale ale statului membru a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor producătorilor,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de electrozi de sudură din tungsten, inclusiv bare și tije din tungsten pentru electrozi de sudură, cu un conținut de tungsten, în greutate, mai mare sau egal cu 94 %, alții decât cei simplu obținuți prin sinterizare, tăiați la lungime sau nu, încadrați în prezent la codurile NC ex 8101 99 10 și ex 8515 90 00 (codurile TARIC 8101991010 și 8515900010), originari din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei aplicabile prețului net, franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele prezentate la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos, se fixează după cum urmează:
Societate
Taxa antidumping
Cod adițional TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Toate celelalte societăți
63,5 %
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, către autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil societăților incluse în categoria „toate celelalte societăți”.
(4) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 29 mai 2013.