PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 215/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení vyrovnávacího cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 22. února 2012 o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. ledna 2012 sdružení EUROFER (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících v tomto případě více než 70 % celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečný důvod k zahájení řízení.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení oznámila Komise před zahájením šetření vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž způsobuje subvencovaný dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Čínská vláda byla vyzvána ke konzultacím, aby se vyjasnily otázky uvedené v podnětu a dosáhlo se řešení na základě dohody. Čínská vláda nabídku ke konzultacím přijala a tyto konzultace následně proběhly. Řešení na základě vzájemné dohody se v rámci těchto konzultací nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto ke stanoviskům, jež k tvrzením v podnětu předložila čínská vláda a jež se týkaly nenapadnutelnosti daných programů. V návaznosti na konzultace předložila čínská vláda vlastní podání.
1.2. ANTIDUMPINGOVÉ ŘÍZENÍ
(4)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala Evropská komise dne 21. prosince 2011 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR.
(5)
Dne 20. září 2012 uložila Komise nařízením (EU) č. 845/2012 (4) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR prozatímní antidumpingové clo.
(6)
Analýza újmy provedená v rámci tohoto antisubvenčního šetření a analýza újmy provedená v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření jsou shodné, neboť definice výrobního odvětví Unie, reprezentativních výrobců v Unii a období šetření jsou v obou šetřeních stejné. Z tohoto důvodu byly připomínky týkající se aspektů újmy předložené v kterémkoli z těchto řízení zohledněny v obou řízeních.
1.3. STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(7)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011. Tyto informace byly požadovány podle článku 27 základního nařízení, aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, umožnit jí tyto vzorky vybrat. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(9)
Zpočátku poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku 19 čínských vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 27 základního nařízení vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců. Nicméně jeden z vyvážejících výrobců zahrnutých v tomto vzorku svoji spolupráci ukončil. Byl tudíž nahrazen následujícím vyvážejícím výrobcem s nejvyšším objemem vývozu do Unie. Po oznámení i tento vyvážející výrobce spolupráci ukončil.
(10)
Aby nedošlo k dalším prodlevám v řízení bylo rozhodnuto omezit výběr vzorku na dvě skupiny vyvážejících výrobců, které vykazovaly nejvyšší objem vývozu do Unie, tj. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení, a Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení. Vzorek těchto dvou skupin vyvážejících výrobců slouží jako základ pro stanovení míry subvencování těchto skupin, jakož i míry subvencování v případě všech spolupracujících výrobců nezahrnutých ve vzorku v souladu s čl. 15 odst. 2 a 3 základního nařízení.
(11)
Pokud jde o výrobce v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a jež byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představují 46 % výroby v Unii a 38 % prodeje v Unii. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(12)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(13)
Komise zaslala dotazníky zástupcům vlády ČLR, dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, 14 dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(14)
Odpovědi byly obdrženy od zástupců ČLR, devíti vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a deseti uživatelů.
(15)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla rozhodnout o subvencování, výsledné újmě a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto státních orgánů a společností:
a)
vláda Čínské lidové republiky:
-
Čínské ministerstvo obchodu, Peking, Čína
b)
výrobci v Unii:
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
c)
skupiny vyvážejících výrobců (a společností ve spojení) v ČLR:
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
d)
dovozci v Unii:
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
-
Macrometal, Hamburk, Německo.
(16)
Všechny strany byly následně informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno doporučit uložení konečných vyrovnávacích cel na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR (dále jen „zveřejnění konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly ke konečným informacím vyjádřit.
(17)
Komentáře předložené zúčastněnými stranami byly vzaty v úvahu a příslušně zohledněny.
1.4. OBDOBÍ ŠETŘENÍ A POSUZOVANÉ OBDOBÍ
(18)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. DOTČENÝ VÝROBEK
(19)
V oznámení o zahájení řízení byl výrob0ek, který je předmětem šetření, definován jako určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující více než 70 % hmotnostních zinku).
2.2. ŽÁDOSTI O VYLOUČENÍ VÝROBKU
(20)
Čínské sdružení železa a oceli, dva vývozci a dva uživatelé navrhli vyloučit pět druhů výrobků. Tyto žádosti byly obdrženy a byly analyzovány takto:
2.2.1. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM POTAŽENÁ CHROMEM NEBO CÍNEM
(21)
Uživatel oceli s organickým povlakem předložil požadavek, aby ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem byla vyloučena z definice výrobku. Šetřením bylo zjištěno, že kovový povlak z chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzicky a technicky odlišným od oceli s organickým povlakem, která je předmětem šetření. Navíc ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem je používána téměř výhradně při výrobě obalů potravin a kabelů. A konečně, výrobní odvětví Unie vysvětlilo, že nemělo v úmyslu zahrnout výše uvedený typ výrobku do daného šetření. Vzhledem k shora uvedeným důvodům není ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem zahrnuta do definice výrobku.
2.2.2. PLECHY VÁLCOVANÉ ZA TEPLA S OCHRANNÝM NÁTĚREM, AŤ ORGANICKÝM ČI ANORGANICKÝM
(22)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené výrobky nespadají pod kódy KN v rámci šetření. Účelem nátěru nebo povlaku je pouze ochrana proti korozi, a výrobky proto patří do položky KN 7208, a nikoliv do položky KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochranným nátěrem, ať organickým či anorganickým, nejsou zahrnuty do definice výrobku, a proto z ní nemohou být vyňaty.
2.2.3. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM O TLOUŠŤCE SUBSTRÁTU MEZI 0,6 A 2,0 MM
(23)
Čínské sdružení železa a oceli a dva vývozci požadovali vyloučení oceli s organickým povlakem o tloušťce substrátu mezi 0,6 a 2,0 mm, která představuje 5-10 % vývozu z Číny, přičemž tvrdili, že přímá konkurence mezi čínským vývozem a výrobním odvětvím Unie existuje pouze v případě oceli s organickým povlakem o tloušťce substrátu mezi 0,6 a 2,0 mm.
(24)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť jak čínští vývozci, tak výrobní odvětví Unie vyrábějí a prodávají ocel s organickým povlakem o tloušťce substrátu mezi 0,6 a 2,0 mm, a tyto výrobky si tudíž jasně konkurují. Nebyly poskytnuty žádné důkazy, které by nasvědčovaly tomu, že ocel s organickým povlakem o tloušťce substrátu menší než 0,6 mm nekonkuruje oceli s organickým povlakem o tloušťce substrátu větší než 0,6 mm, a že by tedy šlo o různé typy výrobků. Ocel s organickým povlakem o tloušťce substrátu větší než 0,6 mm má stejné fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití, a jedná se tedy o totožný výrobek.
2.2.4. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM SE SUBSTRÁTEM POTAŽENÝM SLITINOU HLINÍK-ZINEK
(25)
Dva dovozci tvrdili, že pouze čtyři výrobci v Unii mají osvědčení na výrobu tohoto typu výrobku a že ve skutečnosti jej vyrábí pouze jedna společnost. Rovněž tvrdili, že tento výrobek se liší od oceli s organickým povlakem potažené zinkem, pokud jde o vlastnosti výrobku.
(26)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť oba typy jsou zaměnitelné a jejich použití se překrývá, přičemž přinejmenším dva spolupracující výrobci Unie vyráběli tento typ výrobku během období šetření. Je třeba poznamenat, že pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce vyvážel tento typ výrobku do Unie během období šetření.
2.2.5. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM SE SUBSTRÁTEM POTAŽENÝM SLITINOU ZINKU
(27)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť na rozdíl od tvrzení jednoho uživatele, je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci Unie a má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
2.3. ŽÁDOSTI O ZAHRNUTÍ VÝROBKU
(28)
Jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem zařazená pod kód TARIC 7210122010 a 7210500010 byla zahrnuta do definice výrobku. Tento požadavek byl zamítnut, neboť na uvedené kódy se původní podnět nevztahuje a výrobky, které spadají pod dané kódy, mají jiné fyzikální a technické vlastnosti než výrobky zahrnuté v podnětu.
2.4. DOTČENÝ VÝROBEK
(29)
Vzhledem k vyloučení oceli s organickým povlakem potažené chromem nebo cínem, jak je popsáno v 21. bodě odůvodnění, je definice dotčeného výrobku příslušně upravena.
(30)
Dotčeným výrobkem jsou tedy určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a s výjimkou oceli s organickým povlakem potažené chromem nebo cínem v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
2.5. OBDOBNÝ VÝROBEK
(31)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(32)
Čínská vláda a čínští vyvážející výrobci zahrnutí do vzorku poskytli odpovědi na dotazník a souhlasili s inspekcemi na místě za účelem ověření odpovědí.
(33)
Pokud jde o čínskou vládu, Komise jí po analýze odpovědí na dotazník zaslala písemné upozornění na nedostatky a dvě oznámení o inspekci. Poskytla čínské vládě dostatek času na přípravu a předložení vlastního vyjádření, kdykoli ji o to čínská vláda s uvedením důvodů požádala. Ve skutečnosti byly lhůty čínské vládě výrazně prodlouženy, tj. lhůta pro odpověď na dotazník byla prodloužena o 20 dní, čímž byla konečná lhůta na předložení odpovědi na dotazník prodloužena na 57 dní a 25 dní v případě odpovědi na písemné upozornění na nedostatky.
(34)
Ve svých odpovědích na dotazník, písemná upozornění na nedostatky a různá další podání poskytla čínská vláda informace, které se týkaly pouze programů používaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a tvrdila, že by se od ní nemělo žádat, aby odpovídala na otázky týkající se údajných subvenčních programů dostupných rovněž pro výrobce nezařazené do vzorku nebo výrobce, kteří se nepřihlásili.
(35)
S tímto požadavkem vyjádřila Komise zdvořilý nesouhlas a vysvětlila čínské vládě, že účelem dotazníku, který jí byl zaslán, je poskytnout Komisi informace o subvencování výrobního odvětví oceli s organickým povlakem v Číně a zjistit, do jaké míry je subvencován dovoz dotčeného výrobku do Unie. Komise informovala čínskou vládu o tom, že od ní vyžaduje podrobnější informace k rozsahu subvencování, aby mohla řešit případy, v nichž vývozci, kteří údajně obdrželi výhody podle konkrétních subvenčních programů, jež nebyly k dispozici společnostem zařazeným do vzorku nebo spolupracujícím společnostem, hrubě nespolupracují, a dále i případné žádosti pro individuální posouzení podané spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Čínská vláda však svůj přístup nezměnila a neposkytla informace o většině ostatních programů subvencí uvedených ve stížnosti, nicméně nepoužitých společnostmi zařazenými do vzorku.
(36)
Před konáním inspekcí na místě požádala čínská vláda Komisi o další písemné informace, zejména o kompletní seznam dotazů, jež Komise zamýšlela během inspekcí položit, a o seznam vládních útvarů, jež se měly inspekcí účastnit. Bylo namítáno, že v případě, že tyto informace nebudou čínské vládě poskytnuty „nebude si vědoma toho, co mělo být připraveno nebo by mohlo být očekáváno v průběhu inspekce“, a že oznámení o inspekci „rozhodně neposkytuje žádnou informaci o tom, co přesně Komise hodlá ověřovat …“.
(37)
Komise nemohla žádosti čínské vlády vyhovět. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise splnila všechny příslušné podmínky čl. 26 základního nařízení. Čínské vládě bylo zasláno podrobné oznámení o inspekci, v němž byl potvrzen program návštěvy (termíny a skupina programů, jež měly být projednávány v jednotlivé dny, kdy měla inspekce probíhat) a v němž byla čínská vláda požádána o to, aby byli přítomni zástupci orgánů odpovědných za příslušné programy a úředníci, kteří se podíleli na přípravě podání čínské vlády. Komise před provedením inspekcí na místě dále ozřejmila, že orgány odpovědné za programy, jež jsou předmětem šetření, jakož i úředníky, kteří jsou nejvíce povoláni k účasti na inspekcích a k zodpovídání dotazů, může určit pouze čínská vláda. Pokud jde o seznam konkrétních otázek, Komise vysvětlila, že právní předpisy EU (ani požadavky WTO) tento seznam nevyžadují a že účelem tohoto šetření je ověřit odpověď čínské vlády na dotazník a příslušná doplňková podání; inspekce se proto bude řídit strukturou těchto dokumentů. Komise dále vysvětlila, že se pokusí získat a objasnit další informace potřebné pro probíhající řízení, avšak konkrétní formulace dotazů kladených v této souvislosti bude záviset na odpovědích čínské vlády na původní ověřování jejích odpovědí. Komise dále čínskou vládu před provedením inspekcí na místě upozornila, že odmítnutí, pokud jde o poskytování potřebných informací či o pomoc orgánu provádějícímu šetření při ověřování informací a údajů pokládaných za nezbytné pro účely řízení, by mohlo postup šetření vážně ohrozit. Čínská vláda byla dále upozorněna na důsledky ustanovení článku 28 základního nařízení.
(38)
Během inspekce na místě u čínského ministerstva obchodu v Pekingu se Komise v souladu s článkem 11 a 26 základního nařízení snažila předložené informace ověřit na základě podkladů použitých při přípravě odpovědi čínské vlády. Předběžně přitom dospěla k závěru, že vzhledem k nedostatku dostupných údajů a podkladů nelze odpověď na dotazník řádně ověřit. Určité informace navíc nebyly předloženy vůbec, přestože o ně Komise výslovně požádala, a část dotazů zůstala jednoduše nezodpovězena. Čínská vláda byla následně upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení.
(39)
Čínská vláda rovněž uvedla, že Komise na ni ukládá neodůvodněnou zátěž a že v dotazníku a následném písemném upozornění na nedostatky požaduje nepodstatné a nadbytečné informace.
(40)
S ohledem na požadované informace je třeba poznamenat, že Komise požadovala informace, jež jsou pokládány za nezbytné pro reprezentativní zjištění, a zůstala ve svých požadavcích důsledná, když během šetření vyžadovala tytéž údaje a informace a čínskou vládu žádala o vysvětlení předložených informací a jejich vlivu na programy, jež byly předmětem šetření. Jinými slovy, Komise požadovala pouze informace, které byly nutné pro posouzení toho, zda dochází k subvencování a v jaké míře je pro dotčený výrobek dostupné na základě dalších údajných subvenčních programů v podnětu. Tyto informace by byly umožnily stanovit odpovídající výši poskytnuté subvence podle dalších subvenčních programů, jichž se šetření týká, dostupných nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům. Vzhledem k tomu, že zástupci ČLR ani nespolupracující vyvážející výrobci neposkytli potřebné informace k určení, zda nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům byly k dispozici další subvenční programy, došla Komise na základě nejspolehlivějších dostupných údajů k závěru, že další údajné subvenční programy byly nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům skutečně k dispozici a při výpočtu výše výhody poskytnuté prostřednictvím těchto programů vycházela z nejspolehlivějších dostupných údajů.
3.2. INDIVIDUÁLNÍ ZJIŠŤOVÁNÍ
(41)
Dva spolupracující vyvážející výrobci, tj. Union Steel China (Union Steel) a Shenzhen Shenzhen Sino Master Steel Co. Ltd., předložili podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení žádosti o individuální zjišťování. Oběma žádostem o individuální zjišťování nebylo možné vyhovět, neboť vzhledem k vysokému počtu údajných subvenčních programů a časové náročnosti antisubvenčního šetření by to bylo neúměrně zatěžující a mohlo by to zabránit včasnému ukončení šetření.
(42)
Společnost Union Steel již byla nicméně jednotlivě šetřena v souběžném antidumpingovém šetření, a individuální rozpětí újmy u této společnosti bylo tedy vypočteno.
(43)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda poskytla pouze odpověď týkající se programů využívaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, jak je vysvětleno výše ve 34. bodě odůvodnění, bylo v podstatě nemožné analyzovat některé ze subvenčních programů, jež možná využívá společnost Union Steel. Proto byla na základě dostupných údajů podle článku 28 základního nařízení přidělena této společnosti průměrná subvenční sazba použitelná pro ostatní spolupracující společnosti.
3.3. KONKRÉTNÍ PROGRAMY
(44)
Na základě informací uvedených v podnětu si Komise vyžádala informace týkající se těchto programů, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany vládního orgánu:
I)
Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
-
Poskytování vstupů za cenu nižší než přiměřenou: ocel válcovaná za tepla nebo za studena
-
Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
-
Programy zásobování vodou za cenu nižší než přiměřenou
-
Programy zásobování elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
-
Program zásobování elektrickou energií a vodou za cenu nižší než přiměřenou v provincii Jiangsu
-
Poskytování různých vstupů za cenu nižší než přiměřenou
II)
Zvýhodněné půjčky a úrokové sazby pro výrobní odvětví oceli s organickým povlakem
III)
Kapitálové programy
-
Swapy dluhů za aktiva
-
Doplnění základního kapitálu
-
Nevyplacené dividendy
IV)
Programy týkající se daně z příjmu a ostatních přímých daní
-
Daňová politika pro odpočet výdajů na výzkum a vývoj
-
Daňové úlevy pro centrální a západní regiony
-
Slevy na dani z příjmu za nákup výrobního zařízení vyrobeného na vnitřním trhu
-
Preferenční daňová politika pro společnosti, které využívají nejnovější a špičkové technologie
-
Úlevy na dani z příjmu pro podniky, které se zabývají komplexním využívání zdrojů („zvláštní suroviny“)
-
Daňová úleva na nákup speciálního zařízení
-
Preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu
-
Osvobození od daně z příjmu u investic do technologické obnovy na vnitrostátní úrovni
-
Různé místní daňové slevy (provincie Shandong, Chongqing, město Guangxi regionu Zhuang, daňová zvýhodnění pro rozvoj centrálních a západních regionů)
-
Osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
-
Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro výrobní subjekty se zahraničními investicemi
-
Místní programy osvobození od daně z příjmu a jejího snížení pro výrobní podniky se zahraničními investicemi
-
Slevy na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená na domácím trhu
-
Subvence na daň z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy
V)
Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
-
Dovozní clo a osvobození od DPH pro subjekty se zahraničními investicemi a některé domácí podniky používající dovážené zařízení v podporovaných odvětvích
-
Vracení DPH subjektům se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená na domácím trhu
-
Odpočet DPH u dlouhodobých aktiv v centrálním regionu
-
Jiné daňové výsady města Ma'anshan
VI)
Grantové programy
-
Program „China World Top Brand“
-
Program „Famous Brands“
-
Fond projektu pro státní klíčové technologie
-
Programy na snížení antidumpingových právních poplatků
VII)
Nákup zboží vládou za cenu vyšší než přiměřenou
VIII)
Jiné regionální programy
-
Subvence poskytované v zóně Tianjin Binhai New Area a Tianjin Economic and Technological Development Area
-
Programy týkající se severovýchodního regionu
-
Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Jiangsu
-
Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Hebei
IX)
Subvence ad hoc uvedené v podnětu
3.3.1. DODÁNÍ ZBOŽÍ NEBO POSKYTNUTÍ SLUŽEB VLÁDOU ZA CENU NIŽŠÍ NEŽ PŘIMĚŘENOU
3.3.1.1. Poskytování oceli válcované za tepla a za studena za cenu nižší než přiměřenou
(45)
V podnětu se tvrdilo, že čínská vláda kontroluje některá dodavatelská odvětví a výrobky s cílem poskytnout výrobcům oceli s organickým povlakem vstupy za příznivé ceny. Na tomto základě získávají výrobci oceli s organickým povlakem vyrovnávací subvence prostřednictvím nákupu státem vyráběné oceli válcované za tepla a za studena od státem vlastněných podniků za cenu nižší než tržní, a tudíž za cenu, která je pro státem vlastněné podniky nižší než přiměřená.
(46)
Komise požadovala od čínské vlády podrobné informace o státem vlastněných podnicích, které poskytují čínským vyvážejícím výrobcům oceli s organickýcm povlakem ocel válcovanou za tepla a za studena, s cílem ověřit tvrzení uvedená v podnětu a zjistit, zda tyto státem vlastněné podniky jsou veřejnoprávními subjekty. Komise konkrétně vytvořila k dotazníku pro čínskou vládu dodatek B určený pro státem vlastněné podniky a vyzvala čínskou vládu, aby poskytla informace požadované v tomto dodatku. V písemném upozornění na nedostatky Komise znovu požádala čínskou vládu, aby poskytla informace žádané v dodatku B a vyzvala ji, aby odpovědi koordinovala s příslušnými státem vlastněnými podniky.
(47)
Čínská vláda však neposkytla odpověď na žádnou z otázek v dodatku B ani neposkytla podstatné informace požadované v hlavní části dotazníku (např. pokud jde o vlastnictví a kontrolu státem vlastněných podniků v odvětví oceli ze strany čínské vlády a o její zapojení do reorganizace čínského ocelářského průmyslu). Místo toho, aby čínská vláda poskytla požadované informace, uvedla ve své odpovědi na dotazník, že žadatelé nebyli schopni prokázat, že výrobci oceli válcované za tepla a za studena jsou veřejnoprávními subjekty.
(48)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády musela Komise prozkoumat další nejlepší možné dostupné informace. Komise tento postup oznámila čínské vládě. Při posuzování, zda státem vlastněné podniky, které čínským vyvážejícím výrobcům oceli s organickým povlakem poskytují ocel válcovanou za tepla a za studena, jsou veřejnoprávními subjekty, vzala Komise v úvahu omezené informace poskytnuté čínskou vládou, informace uvedené v podnětu, veřejně dostupné věcné informace z podobných řízení vedených jinými vyšetřovacími orgány, jakož i další veřejně dostupné informace, a založila své závěry na celkovém souhrnu informací k danému spisu.
a) Státem vlastněné podniky, které vývozcům oceli s organickým povlakem poskytují ocel válcovanou za tepla a za studena, jsou veřejnoprávními subjekty
(49)
Žadatel tvrdí, že státem vlastněné podniky v Číně jsou veřejnoprávními orgány ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, které poskytují zboží (ocel válcovanou za tepla a za studena) výrobcům oceli s organickým povlakem za cenu nižší než tržní, a tím je zvýhodňují.
(50)
Odvolací orgán WTO ve své zprávě „Spojené státy - Konečná antidumpingová a antisubvenční cla na některé výrobky z Číny“ (5) (zpráva odvolacího orgánu) definoval veřejnoprávní subjekt jako entitu, která „má či vykonává vládní pravomoci nebo je jimi pověřena“ (6). Podle odvolacího orgánu je pro veřejnoprávní orgány rovněž charakteristický „výkon vládních funkcí“ (7), které by „za běžných okolností v rámci právního řádu příslušného Člena vykonávala státní moc“ (8).
(51)
S ohledem na závěry odvolacího orgánu WTO jsou analyzovány dvě otázky, tj. a) zda dotčené státem vlastněné podniky vykonávají funkce, jež jsou v Číně běžně považovány za součást výkonu státní moci a b) v případě, že ano, zda přitom jednají z pověření vlády.
(52)
V kontextu čínské vlády existují dostatečné důkazy svědčící o tom, že vláda je plně zapojena do řízení hospodářství. Ústřední úloha čínské vlády v oblasti hospodářství je zaručena Ústavou Čínské lidové republiky. Ustanovení článku 7 ústavy zní: „Státní hospodářství je odvětví socialistického hospodářství ve vlastnictví lidu; je hlavní silou v národním hospodářství. Stát zajišťuje upevnění a růst státního hospodářství.“ Podobně zní článek 15 ústavy: „Stát provádí hospodářské plánování na základě socialistického veřejného vlastnictví.“ Rovněž Ústava Komunistické strany Číny stanoví primární úlohu veřejného vlastnictví, např. preambule Ústavy Komunistické strany Číny zní: „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli …“ Rovněž různé pětileté plány vyhlášené národní komisí pro rozvoj a reformy a přijaté čínským nejvyšším výkonným orgánem Státní radou poukazují na velmi silnou kontrolu hospodářství ze strany čínské vlády.
(53)
Pokud jde o odvětví oceli, z informací ve spisu vyplývá, že státem vlastněné podniky vyrábějící v Číně ocel válcovanou za tepla a za studena často vykonávají popsané vládní funkce, mimo jiné v odvětvových plánech pro železářský a ocelářský průmysl. Tyto plány potvrzují rozhodnutí čínské vlády úzce se zapojit do řízení a rozvoje odvětví oceli v Číně, a proto jejich příslušné provádění státem vlastněnými podniky může být považováno za součást vládních postupů. Plány stanoví cíle pro veškeré subjekty v odvětví výroby železa a oceli a řídí celé odvětví, aby bylo stanovených cílů dosaženo. Čínská vláda ve skutečnosti používá státem vlastněné železářské a ocelářské podniky jako prodlouženou ruku státu za účelem dosažení cílů stanovených v těchto plánech.
(54)
Vyhláška č. 35 národní komise pro rozvoj a reformy - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu mimo jiné nastiňuje politiku, která má snížit počet podniků zabývajících se hutnictvím železa a oceli a stanoví cíle pro výstupy pro ty skupiny podniků, které jsou mezi 10 nejúspěšnějšími na domácím trhu (článek 3); pokud jde o výrobní kapacitu zakazuje zřízení nových železářských a ocelářských sdružených podniků (článek 10), stanoví podmínky pro přístup do odvětví železa a oceli na úrovni zařízení a rovněž udává technické a hospodářské ukazatele, jimiž se mají železářské a ocelářské podniky řídit (článek 12), stanoví pravidla pro změny v organizační struktuře ocelářských podniků (článek 20), spravuje investice (články 22, 23), podmiňuje přístup k finančním fondům (články 25, 26), dává státu právo zasahovat do nákupu surovin (článek 30).
(55)
Dvanáctý pětiletý rozvojový plán pro ocelářský průmysl shrnuje dosažení cílů stanovených v předchozím plánu, zahrnuje vývoj strategie a stanoví cíle pro celý ocelářský průmysl. Podobně jako vyhláška č. 35 stanoví velmi specifické cíle na úrovni průmyslových klastrů (Oddíl III.(III).6), podporuje některé projekty a jiné ne (Oddíl IV(IV)) a při podpoře železářského a ocelářského průmyslu v různých provinciích se chová diskriminačně (Oddíl IV(V), podporuje velké ocelářské podniky a přiznává vedoucí úlohu největším státem vlastněným čínským výrobcům oceli, jako je Bao Steel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel atd. (9) Plán rovněž posiluje regulaci a řízení výrobní činnosti stávajících ocelářských podniků (Oddíl V(IV).
(56)
Zákon Čínské lidové republiky o státních prostředcích podniků rovněž zavazuje státem vlastněné podniky (nebo podniky se státními investicemi, které jsou v tomto zákoně zmiňovány), aby dodržovaly státní průmyslovou politiku (10). Podobně Předběžná opatření pro dohled a správu investic ústředních podniků ukládají státem vlastněným podnikům (podnikům se státními investicemi), aby se řídily plány rozvoje a průmyslovou politikou státu (11). Podle Opatření týkajících se správy rozvojových strategií a plánů ústředních podniků všechny podniky se státními investicemi musí vytvořit rozvojový a strategický plán, který musí přezkoumat a schválit komise Státní rady pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Při provádění tohoto přezkumu a před samotným schválením musí komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv vzít mimo jiné v úvahu, zda je daný plán v souladu se státním plánováním rozvoje a průmyslovou politikou a zda je či není v souladu se strategickou úpravou podoby a struktury státního hospodářství (12).
(57)
Konkrétní příklady provádění opatření popsaných v plánech, jako je přesídlení Capital Steel Corporation (13) nebo četné fúze ocelářských podniků (14) ukazují, že plány nejsou pouze orientačními dokumenty sloužícími jako pokyny, ale že vyúsťují v konkrétní opatření podnikaná státem v něm vlastněných ocelářských podnicích (zastoupeným Národní komisí pro rozvoj a reformy a Státní radou).
(58)
Podniky zahrnuté v plánech musí dodržovat a provádět všechna specifická opatření popsaná v předchozích bodech odůvodnění. Byl učiněn závěr, že tímto přímým zapojením vlády do obchodního chování ocelářských podniků fungují státem vlastněné ocelářské podniky jako prodloužená ruka vlády při výkonu vládních funkcí, což následně vede k plnění cílů stanovených v daných plánech.
(59)
Poté, co bylo zjištěno, že státem vlastněné podniky vykonávají vládní funkce, zůstává otázka, zda při tomto výkonu jednají z pověření vlády. V tomto ohledu je zásadní otázkou, zda je vláda opravdu kontroluje (15). Pokud tomu tak je, je vhodné s ohledem na všechny příslušné důkazy vymezit, že státem vlastněné podniky jsou prodlouženou rukou vlády a účinně provádí politiku stanovenou ve výše uvedených plánech.
(60)
Níže popsaná vládní kontrola naznačuje, že státem vlastněné podniky mají či vykonávají vládní pravomoci nebo jsou jimi pověřeny. Kontrola může být mimo jiné uplatňována prostřednictvím státního vlastnictví, správních předpisů a zapojení komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, správní rady a vládních plánů.
(61)
Jak již bylo uvedeno v předchozím textu, který se týká nedostatečné spolupráce (46.-48. bod odůvodnění), čínská vláda nepředložila požadované informace o vlastnické struktuře výrobců oceli válcované za tepla a za studena. V odpovědi na dotazník, čínská vláda předložila seznam 54 podniků, v nichž je čínská vláda největším akcionářem, avšak v průběhu inspekce na místě uvedla, že tento seznam není správný a rovněž zahrnuje podniky v soukromém vlastnictví. Čínská vláda tento seznam neopravila a ani neuvedla, které společnosti jsou v soukromém vlastnictví a které jsou vlastněny čínskou vládou. Vzhledem k nedostatečné spolupráci musela Komise prozkoumat další důkazy obsažené ve spisu, jakož i veřejně dostupné informace.
(62)
Žadatel poskytl důkazy o tom, že hlavní výrobci oceli válcované za tepla a za studena jsou ve vlastnictví státu, a předložil v tomto ohledu podrobné informace v příloze 10 daného podnětu (16). Rovněž ostatní veřejně dostupné údaje (17) potvrzují, že čínská vláda má vlastnický podíl v mnohých podnicích vyrábějících ocel válcovanou za tepla a za studena.
(63)
S ohledem na všechny informace týkající se daného spisu lze logicky dojít k závěru, že čínská vláda má významný vlastnický podíl v mnohých čínských podnicích vyrábějících ocel válcovanou za tepla a za studena.
(64)
Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv vykonává odpovědnosti státu jakožto investora a řídí státem vlastněná aktiva podléhající jejímu dohledu. Je třeba poznamenat, že přestože čínská vláda v odpovědi na dotazník a následná podání tvrdila, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv není zapojena do obchodní činnosti státem vlastněných podniků a toto tvrzení podpořila odkazem na článek 7 Prozatímních opatření pro dohled a správu státem vlastněných aktiv podniků (18), ostatní články téhož zákona a také další údaje ze spisu (19) vedou k opačnému závěru.
(65)
Ve skutečnosti z odpovědi čínské vlády na antisubvenční dotazník vyplývá, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, schválená Státní radou, jmenuje a odvolává vedoucí pracovníky jednotlivých podniků pod dohledem a hodnotí jejich výkony prostřednictvím právních postupů. Na podniky pod dohledem rovněž vyvíjí tlak, aby prováděly hlavní zásady a politiky, je odpovědná za hlavní řízení státem vlastněných aktiv podniků a řídí a kontroluje správu státem vlastněných aktiv na místní úrovni v souladu se právními předpisy.
(66)
Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv rovněž odpovídá za platy a hodnocení vedoucích pracovníků státem vlastněných podniků; kromě toho je jmenuje a rozhoduje o jejich odměnách a sankcích (20). Všechny důkazy naznačují, že kariéra vedoucích pracovníků státem vlastněných podniků závisí na komisi pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Tyto okolnosti ukazují, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv je pověřena vládními pravomocemi.
(67)
Složení správní rady státem vlastněných podniků rovněž ukazuje vysokou úroveň kontroly státem vlastněných podniků ze strany čínské vlády. Z důkazů obsažených ve spisu (21) vyplývá, že řada členů správní rady a dozorčí rady zastává nebo v minulosti zastávala vládní a/nebo stranické funkce a že jejich výběr je silně ovlivněn vládními orgány, jako je komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv nebo Komunistická strany Číny.
(68)
Politika, zájmy a cíle čínské vlády týkající se ocelářského průmyslu se stanovují prostřednictvím řady vládních plánů na ústřední i nižší úrovni. Státem vlastněné podniky jsou vybízeny k tomu, aby tuto politiku plnily (podnikům, jež ji neplní, mohou být dokonce uloženy i sankce), a z nedávného chování některých z významných státem vlastněných podniků v Číně je zjevné, že státem vlastněné ocelářské podniky tuto politiku dodržují a usilují o naplnění cílů a úkolů, jak byly v těchto plánech vymezeny.
(69)
Podle 12. pětiletého rozvojového plánu pro ocelářský průmysl, pouze „podniky, které plní politiku pro železářský a ocelářský průmysl a které splňují normy a podmínky výroby a fungování železářského a ocelářského průmyslu, mají při slučování a reorganizaci prvořadou úlohu.“ (22)
(70)
Řada plánů na provinční a místní úrovni rovněž uvádí konkrétní státem vlastněné podniky a stanoví pro ně úkoly a cíle. Žadatel poskytl výňatky z těchto plánů (23). Všechny tyto plány byly pro účely ověření a vysvětlení požadovány od čínské vlády v dotazníku a v písemném upozornění na nedostatky, avšak čínská vláda je neposkytla. Je nicméně třeba poznamenat, že čínská vláda přesnost těchto citací v průběhu řízení nezpochybnila. Kromě toho společnosti uvedené v provinčních a místních plánech připouštějí spolupráci s orgány a popisují, jak jednají nebo v minulosti jednali v souladu s těmito plány (24).
(71)
Přestože čínská vláda tvrdí, že některé z výše uvedených plánů jsou pouze orientační, nezávazné a mají sloužit pouze jako návod, ve spisu není toto tvrzení podloženo jinými důkazy. Naopak mnohé právní a správní předpisy, které jistě jsou právně závazné (25), ukládají státem vlastněným podnikům povinnost dodržovat rozvojové plány a průmyslovou politiku.
(72)
Čínská vláda formuluje cíle železářského a ocelářského průmyslu prostřednictvím pětiletých plánů a jiných úředních dokumentů a těchto cílů dosahuje pomocí funkcí a činností v nich popsaných. Vzhledem k tomu, že tyto plány a dokumenty jsou připravovány orgány čínské vlády, např. národní radou nebo národní komisí pro rozvoj a reformy, měly by se funkce a činnosti, na něž odkazují, považovat za výkon vládní moci. Jelikož, jak bylo popsáno výše, jsou státem vlastněné podniky povinny dodržovat dané plány a politiky, fungují jako prodloužená ruka vlády, a jelikož vláda má nad nimi významnou kontrolu, vykonávají ve skutečnosti vládní moc.
(73)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády nebyla oblast působnosti těchto subjektů, jež jsou považovány za „veřejnoprávní subjekty“, definována v plném rozsahu. V každém případě je jakýkoliv podnik, v němž je vláda největším akcionářem, veřejnoprávním subjektem. Subjekty, v nichž vláda nemá vlastnický podíl, jsou soukromé subjekty. Z výše uvedeného vyplývá, že není třeba stanovit jasnou hranici mezi veřejnými a soukromými subjekty, neboť v 85.-98. bodě odůvodnění níže je ukázáno, že všechny soukromé subjekty v ocelářském průmyslu fungují z pověření státu a jsou jím řízeny, a tudíž se z hlediska veškerých relevantních účelů chovají stejně jako veřejnoprávní subjekty.
b) Výhoda (veřejnoprávní subjekty)
(74)
S cílem posoudit, zda se jedná o výhodu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení, je nutné porovnat ceny oceli válcované za tepla a za studena placené dotčenými vyvážejícími výrobci s přiměřeným srovnávacím základem. Zpráva odvolacího orgánu potvrdila, že v případě, kdy trh v zemi dodání výrobků je zkreslený úlohou vlády, je povoleno použít vnější srovnávací základ. Odvolací orgán rovněž poznamenal, že „tam, kde je vláda hlavním dodavatelem, je pravděpodobné, že tržní ceny budou zkreslené, přesto je však nutná analýza jednotlivých případů“ (26). Odvolací orgán dále uvedl: „… netvrdíme, že existuje práh, při jehož překročení samotná skutečnost, že vláda je hlavním dodavatelem na trhu, dostačuje pro zjištění, že dochází k deformaci cen, nicméně je jasné, že čím více úloha vlády na trhu převažuje, tím spíše tato úloha vede k narušení tržních cen“ (27). Odvolací orgán rovněž uvedl, že: „je-li vláda „významným“ dodavatelem, budou zapotřebí důkazy týkající se jiných faktorů než je vládní podíl na trhu, jelikož úloha vlády jakožto významného dodavatele nemůže sama o sobě prokázat narušení tržních cen“. Proto první otázkou, již je třeba zodpovědět, je, zda vládní podíl na výrobě oceli válcované za tepla a za studena v Číně je převážný nebo pouze významný.
(75)
Komise požadovala od čínské vlády informace o trhu oceli válcované za tepla a za studena, pokud jde o podíl výroby oceli válcované za tepla a za studena vyráběné státem vlastněnými podniky a soukromými společnostmi, avšak čínská vláda nepředložila v tomto ohledu žádné podstatné informace (28).
(76)
Komise použila jiné dostupné informace (29) týkající se dané záležitosti, na jejichž základě bylo zjištěno, že přinejmenším 63 % oceli válcované za tepla se v Číně vyrábí ve státem vlastněných podnicích. Je důležité poznamenat, že k tomuto 63 % podílu státem vlastněných podniků se dospělo po velmi střídmé analýze a představuje absolutní minimální hodnotu. Skutečnosti, že mnoho údajně soukromých dodavatelů uváděných vývozci se zdá být obchodními společnostmi (které mohly pořídit výrobek rovněž od státem vlastněných podniků), nedostatečná spolupráce čínské vlády (viz 46.-48. bod odůvodnění výše) a zjištění jiných vyšetřovacích orgánů (viz poznámka pod čarou č. 32) vedou k závěru, že skutečný podíl státem vlastněných podniků na trhu oceli válcované za tepla je mnohem vyšší. Rovněž silné zapojení čínské vlády v tomto segmentu trhu s ocelí válcované za tepla (viz 85. až 94. bod odůvodnění níže) omezuje počínání soukromých subjektů.
(77)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo zjištěno, že státem vlastněné podniky na čínském trhu oceli válcované za tepla převažují. Tato převaha státem vlastněných podniků na trhu oceli válcované za tepla je tak výrazná, že soukromí výrobci nemají jinou možnost, než provázat své ceny s cenami státem vlastněných podniků, jak je ukázáno níže.
(78)
Pokud jde o ocel válcovanou za studena, podíl státem vlastněných podniků vykázaný čínskými vyvážejícími výrobci (18 %) byl mnohem nižší než v případě oceli válcované za tepla, avšak byl v rozporu s dalšími informacemi (viz 79. bod odůvodnění níže). Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády, skutečnosti, že mnoho údajně soukromých dodavatelů oznámených vývozci se zdá být obchodními společnostmi (které mohly pořídit výrobek rovněž od státem vlastněných podniků) a omezení obchodní činnosti soukromých subjektů způsobenému silným zapojením čínské vlády v daném odvětví (viz 85. až 94. bod odůvodnění níže) je učiněn závěr (částečně na základě dostupných údajů (viz 79. bod odůvodnění níže) ve smyslu článku 28 základního nařízení), že státem vlastněné podniky rovněž převažují na čínském trhu oceli válcované za studena.
(79)
Tento závěr je podpořen v přehledu World Steel Capacity Book, který nepotvrzuje 18 % podíl oznámený čínskými vývozci a uvádí, že více než 70 % celkové kapacity výroby oceli válcované za studena je v Číně ve vlastnictví státu (30).
(80)
Komise od čínské vlády požadovala informace o cenách oceli válcované za tepla a za studena uplatňované na čínském trhu státem vlastněnými podniky a podniky v soukromém vlastnictví. V odpovědi na dotazník čínská vláda žádné takové informace neposkytla. Šetření u vývozců oceli s organickým povlakem zjistila, že ceny zaplacené čtyřmi vyvážejícími výrobci/skupinami výrobců během období šetření za ocel válcovanou za tepla a za studena soukromým výrobcům oceli válcované za tepla a za studena nebo obchodníkům se soustavně velmi blížily cenám státem vlastněných podniků (31). Zjištěné údaje spolu s převahou státem vlastněných podniků v tomto odvětví ukazují, že cena soukromých dodavatelů se prakticky shoduje s cenami placenými státem vlastněným podnikům. Kromě toho ve smlouvě, kterou předložil jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, týkající se poskytování oceli válcované za tepla soukromým dodavatelem je dokonce uvedena podmínka provázat cenu s cenou dodavatele státem vlastněných podniků.
(81)
Na základě všech informací týkajících se daného spisu bylo zjištěno, že ceny oceli válcované za tepla a za studena prodávané státem vlastněnými podniky v Číně jsou v důsledku silné převahy státem vlastněných podniků v oblasti výroby oceli válcované za tepla a za studena na čínském trhu zkresleny. Ceny oceli válcované za tepla a za studena soukromých dodavatelů jsou upraveny podle cen státem vlastněných podniků. S přihlédnutím k této skutečnosti se vyvozuje závěr, že žádné spolehlivé tržní ceny oceli válcované za tepla a za studena v Číně neexistují. Protože v Číně neexistují žádné „převládající tržní podmínky“ pro trh oceli válcované za tepla a za studena, Komise musela v souladu s čl. 6 písm. d) základního nařízení hledat alternativní srovnávací základ. S ohledem na skutečnost, že celý čínský trh je narušený, se nepovažuje za praktické přizpůsobovat náklady a ceny v Číně nějakým významným způsobem, přičemž dovozní ceny by byly podobně zkreslené vzhledem k převaze státem vlastněných podniků. Proto byl v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení hledán vnější srovnávací základ.
(82)
Nejvhodnějším srovnávacím základem se zdá být početně zjištěná referenční úroveň na základě světové tržní ceny oceli válcované za tepla a za studena pravidelně zveřejňované v různých odborných časopisech věnovaných oceli, jako je Steel Business Briefing, MEPS a CRU.
(83)
Porovnání ceny státem vlastněných podniků se srovnávacím základem (jehož výpočet je vysvětlen v 103. bodě odůvodnění níže) ukázalo, že tyto ceny byly výrazně nižší než ceny srovnávacího základu, a tudíž představují výhodu pro čínské vyvážející výrobce oceli s organickým povlakem ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
c) Specifičnost
(84)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení vzhledem k tomu, že ocel válcovanou za tepla a za studena používá ve své výrobě pouze omezený počet odvětví a podniků v Číně.
d) Pověření a řízení soukromých dodavatelů
(85)
Dále je třeba se zabývat otázkou, zda také soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena, kteří nejsou veřejnoprávními subjekty, jsou pověřeni nebo řízeni čínskou vládou s cílem poskytovat ocel válcovanou za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(86)
Již na počátku bylo zjištěno, že čínská vláda v rámci své politiky poskytuje ocel válcovanou za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem, jelikož veřejnoprávní subjekty, které jsou součástí vlády, tyto dodávky zabezpečují a mají vedoucí postavení na trhu, což jim umožňuje nabízet ceny nižší než tržní. V každém případě, a to bez ohledu na to, jsou-li tyto subjekty označeny jako „veřejnoprávní“, poukazují stejné důkazy na existenci vládní politiky, která významně zasahuje do daného odvětví. Nyní je třeba určit, zda se tato politika vztahuje i na soukromé dodavatele.
(87)
V řadě vládních plánů a politických dokumentů existují náznaky toho, že výrobci oceli v Číně (jak státem vlastněné podniky, tak soukromé podniky) jsou pobízeny a podporovány čínskou vládou. Z některých částí těchto dokumentů vyplývá, že existuje přímá spojitost mezi vládou a počínáním soukromých ocelářských společností, a v řadě případů je možné pozorovat, že v důsledku tohoto „vedení“ jednaly ocelářské společnosti tak, jak je doporučeno v daných plánech.
(88)
Například vyhláška národní komise pro rozvoj a reformy č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu vybízí ocelářské společnosti, aby jednaly určitým způsobem (32), stanoví podmínky pro investice a podmiňuje investice schválení příslušnými orgány (33), ovlivňuje hospodářskou soutěž v oblasti zdrojů (34) a dokonce stanoví sankce pro společnosti, které s ní nejsou v souladu (35). Rovněž 12. pětiletý rozvojový plán pro ocelářský průmysl ovlivňuje obchodní rozhodnutí ocelářských společností, což může mít následně dopad na strukturu nákladů a cen (36).
(89)
Kromě toho žadatel poskytl v příloze 24 podnětu soubor citací z různých politických dokumentů různých vládních organizací, které zdůrazňují podporu, kterou čínská vláda obecně poskytuje ocelářskému průmyslu nebo konkrétně odvětví výroby oceli s organickým povlakem (37).
(90)
Kromě toho jsou veřejně dostupné informace, které ukazují, že soukromé podniky jednají v souladu s různými vládními plány a politickými dokumenty (38).
(91)
Čínská vláda podnikla kroky ke snížení vývozu oceli válcované za tepla a za studena prostřednictvím vývozních omezení zavedených složitým systémem vracení DPH. Konkrétně ocel válcovaná za tepla a za studena podléhá platbě DPH ve výši 17 %. DPH za ocel s organickým povlakem prodanou na domácím trhu (vyrobenou z oceli válcované za tepla) je vratná ve výši 13 %, zatímco v případě, kdy se podnik rozhodne ocel válcovanou za tepla a za studena vyvážet, se DPH nevrací vůbec. Tento systém způsobuje, že soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena nemohou jednat v běžných podmínkách obchodní svobody, a vede ke zvýšení tuzemských dodávek oceli válcované za tepla a za studena a nevyhnutelně k oslabení její ceny na čínském trhu. Soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena (stejně jako státem vlastněné podniky) nejsou schopni jednat nezávisle na čínské vládní politice.
(92)
Ve výše uvedeném textu o výhodách pro veřejnoprávní subjekty bylo konstatováno, že vzhledem k převaze státem vlastněných ocelářských podniků na trhu oceli válcované za tepla a za studena nemají soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena jinou možnost, než provázat své ceny s cenami státem vlastněných podniků. Jinými slovy, ceny neurčují, ale spíše je přijímají. To je další známkou toho, že soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena nemohou jednat nezávisle na postupech čínské vlády a jiných veřejnoprávních orgánů.
(93)
Tuto skutečnost rovněž podporují informace poskytnuté čínskými vyvážejícími výrobci, kteří předložili odpovědi na antisubvenční dotazníky, jež ukazují, že ceny soukromých dodavatelů oceli válcované za tepla a za studena jsou téměř sjednocené s cenami státem vlastněných podniků. Kromě toho ve smlouvě, kterou předložil jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, týkající se poskytování oceli válcované za tepla soukromým dodavatelem je dokonce uvedena podmínka cenu provázat s cenou státem vlastněných podniků.
(94)
S ohledem na výše uvedené zjištění, že ceny státem vlastněných podniků jsou na úrovni nižší než tržní, je jasné, že ceny soukromých dodavatelů, které jsou upravené podle cen státem vlastněných podniků, jsou rovněž nižší než tržní.
e) Finanční příspěvek
(95)
Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhá odrážka základního nařízení byl finanční příspěvek poskytnut, pokud vláda: pověří soukromý subjekt výkonem jedné nebo více funkcí uvedených v bodech i), ii) a iii), které by jinak byly svěřeny vládě, nebo jejich výkon takovému subjektu nařídí a jejich výkon se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou.“ Odvolací orgán WTO rozumí „řízením“ situaci, kdy vláda uplatňuje svou moc, včetně určité míry donucení, vůči soukromému subjektu, a „pověření“ v případech, kdy vláda svěřuje odpovědnost soukromému subjektu (39). Navíc skupina odborníků WTO ve věci US-Export Restraints (40) stanovila kritéria, podle nichž na třech úrovních zjišťuje existenci pověření a řízení, která předpokládá a) vládní opatření, jež je b) určeno konkrétní straně a c) jehož cílem je konkrétní úkol nebo povinnost (41).
(96)
Na tomto základě představuje začlenění soukromých dodavatelů do politiky čínské vlády podporující dodávky oceli válcované za tepla a za studena vládní „pověření“ a „řízení“ soukromých dodavatelů z těchto důvodů:
Vládní „opatření“:
-
„Politiku“ čínské vlády (viz 86. bod odůvodnění výše) je možno považovat za „opatření“. Tuto politiku provádějí veřejnoprávní subjekty (státem vlastněné podniky), které na trhu převažují a jejichž prodejní ceny jsou nižší než tržní, a čínská vláda prostřednictvím plánů a manipulace s vývozními omezeními. Celkovým dopadem je, že soukromí dodavatelé jsou účinně nuceni řídit se cenami veřejnoprávních subjektů, které jsou nižší než tržní.
„určené konkrétní straně“:
-
Vládní politika (zvláště plány a vývozní omezení) se vztahuje na všechny výrobce oceli válcované za tepla a za studena, jak na státní, tak na soukromé. V tomto smyslu je politika „určena“ všem výrobcům. Důkazem je skutečnost, že ceny státem vlastněných podniků a soukromých podniků jsou sjednocené a že soukromí dodavatelé prodávají za ceny, které jsou z obchodního hlediska nepřiměřené.
„jehož cílem je konkrétní úkol nebo povinnost“:
-
Cílem vládní politiky, jak dokládají cenové úrovně v Číně, je poskytování oceli válcované za tepla a za studena za ceny nižší než tržní. Opatření čínské vlády a státem vlastněných podniků nenechávají soukromým dodavatelům jinou možnost, než se řídit postupy veřejnoprávních orgánů, a tím jim v podstatě ukládají konkrétní úkol nebo povinnost. Politika čínské vlády přísně omezuje, zejména prostřednictvím plánů a manipulace s DPH, svobodu soukromých dodavatelů, pokud jde o tento úkol nebo povinnost.
(97)
Při zohlednění všech výše uvedených faktorů lze dojít k závěru, že vývozní omezení čínské vlády, vládní plánování a převaha státem vlastněných podniků omezují svobodu soukromých dodavatelů oceli válcované za tepla a za studena, které nutí, aby jednali neobchodním způsobem a přijali ekonomicky neracionální ceny (nižší než tržní), na něž by na svobodném a otevřeném trhu nepřistoupili. To potvrzuje, že vládní politika dodávek oceli válcované za tepla a za studena (rovněž do odvětví oceli s organickým povlakem) je rozšířena i na soukromé dodavatele.
(98)
Kromě toho s ohledem na výše uvedenou analýzu vedly důkazy obsažené ve spisu a další veřejně dostupné informace Komisi k závěru, že soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena v Číně jsou pověřeni a řízeni čínskou vládou tak, aby poskytovali zboží v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iii) a iv) základního nařízení a jednali stejným způsobem jako státem vlastněné ocelářské podniky.
f) Výhoda (soukromých dodavatelů)
(99)
Komise shledala, že soukromí dodavatelé oceli válcované za tepla a za studena jsou pověřeni a řízeni čínskou vládou a šetření ukázalo, že ceny soukromých dodavatelů oceli válcované za tepla a za studena jsou sjednocené s cenami státem vlastněných podniků (viz výše uvedený text).
(100)
S přihlédnutím k této skutečnosti se vyvozuje závěr, že zjištění týkající se výhody a specifičnosti plynoucí z poskytování oceli válcované za tepla a za studena státem vlastněnými podniky za ceny nižší než tržní se rovněž vztahuje na poskytování oceli válcované za tepla a za studena soukromými dodavateli.
g) Zjištění, jež šetření přineslo
(101)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku využívali tohoto programu. Jeden vyvážející výrobce (Panhua Steel Group) měl přínos z poskytování oceli válcované za tepla za cenu nižší než přiměřenou a další vyvážející výrobce (Huadong Steel Group) využíval dodávek oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou.
h) Výpočet výše subvence
(102)
Výše napadnutelných subvencí se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda byla vypočtena na základě částky rozdílu mezi skutečnou nákupní hodnotou a hodnotou vhodného srovnávacího základu pro nákup oceli válcované za tepla a za studena. Výsledná částka byla poté rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(103)
Vzhledem k tomu, že čínský trh oceli válcované za tepla a za studena je narušen, byly jako vhodný základ pro stanovení referenční ceny oceli válcované za tepla a za studena vzaty světové tržní ceny oceli válcované za tepla a za studena. Na základě různých časopisů věnovaných oceli (SBB a MEPS) byly vybrány místní ceny bez daně v pěti zemích/regionech (tj. Evropa, USA, Turecko, Japonsko a Brazílie). S cílem dosáhnout reprezentativního srovnávacího základu vybrala Komise pro každou příslušnou zeměpisnou oblast její největší trh, tj. Evropa (EU), Severní Amerika (USA), Latinská Amerika (Brazílie), Asie (Japonsko) a Blízký východ / severní Afrika (Turecko). Měsíční referenční ceny bylo dosaženo pomocí aritmetického průměru měsíčních průměrných cen pro období šetření každé z pěti zemí/regionů. Vybraných pět zemí/regionů nemělo v období šetření nejvyšší ceny, všechny jsou členy WTO, patří k deseti největším výrobcům oceli na světě a jsou umístěny na různých kontinentech. Takto stanovené referenční ceny jsou proto považovány za přiměřené a vhodné.
(104)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí 23,02 % v případě Huadong Group a 27,63 % v případě Panhua Group.
(105)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 25,37 %.
(106)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 32,44 %.
3.3.1.2. Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
a) Úvod
(107)
Žadatel tvrdil, že v Číně neexistuje fungující trh s pozemky a že částka placená společnostmi za využití pozemku je pod úrovní běžné tržní ceny. Ve své odpovědi na antisubvenční dotazník čínská vláda uvedla, že „v souladu se zákonem o správě půdy ČLR jsou pozemky v městských oblastech ve vlastnictví státu; pozemky ve venkovských a příměstských oblastech, nestanoví-li stát jinak, jsou v kolektivním vlastnictví rolníků“. Čínská vláda tvrdila, že jde o standardní a řádně konkurenční trh s pozemky, kdy práva k užívání pozemků musí být veřejně obchodována podle zákona o prodeji půdy. Čínská vláda rovněž uvedla, že za využívání průmyslových a obchodních pozemků by měla být poskytnuta náhrada podle tržních cen získaná prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, dražby a soutěže. Čínská vláda neposkytla žádné údaje o skutečných cenách práv k užívání pozemků a minimálních cenách pozemků stanovených vládou, které byly uvedeny v odpovědi na antisubvenční dotazník a během inspekcí na místě.
(108)
Během inspekce požádala Komise čínskou vládu o důkazy na podporu jejího tvrzení, že všechny průmyslové pozemky v Číně jsou přidělovány prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby. Čínská vláda nebyla schopna takovéto důkazy v průběhu inspekce na místě předložit, nicméně některé informace v tomto ohledu poskytla po inspekci na místě. Ze všech těchto důkazů jen vyplývá, že z třinácti udělených práv k užívání pozemků týkajících se vyvážejících výrobců zařazených do vzorku pouze šest mělo být předmětem výzvy k podávání nabídek nebo dražby. Žádné informace o dražebním / nabídkovém řízení požadované Komisí nebyly poskytnuty a ve skutečnosti za všech okolností byla konečná cena, kterou společnost zaplatila, stejná jako cena stanovená místními orgány bez řádného odůvodnění.
(109)
V rámci předpokladu, že v ČLR neexistují tržní ceny pozemků, Komise rovněž požádala čínskou vládu o její názory ohledně možných základů pro srovnání. Ačkoliv v době, kdy byl dotazník čínské vládě zaslán, šlo jen o předpoklad a v žádném případě ne o zjištění či závěry, čínská vláda vyjádřila názor, že tento předpoklad je nepravdivý a žádné možné základy pro srovnání neposkytla. Čínská vláda rovněž upozornila na údajné nedostatky v podnětu, kdy na jedné straně podle ní žadatel tvrdí, že v Číně neexistuje trh s pozemky a že by měl být použit „srovnávací základ z jiné země“, zároveň však na druhé straně tvrdí, že státem vlastněné podniky dostávají pozemky od vlády za výhodných podmínek ve srovnání se soukromými podniky, a navrhuje, že pokud by měl být použit jakýkoliv srovnávací základ, měly by to být ceny, které platí „neupřednostňované“ čínské podniky, nicméně žádné informace o těchto cenách neposkytla. V této souvislosti je třeba uvést, že žadatel tvrdil, že trh s právy k užívání pozemků v Číně byl narušen jako celek a že jak státní, tak i soukromí výrobci obdrželi práva k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou.
b) Právní základ
(110)
Ustanovení týkající se práva k užívání pozemků v Číně je součástí zákona o správě půdy Čínské lidové republiky a zákona o nemovitostech Čínské lidové republiky.
c) Provádění v praxi
(111)
Podle článku 2 zákona o správě půdy je vlastníkem veškerých pozemků vláda, neboť podle čínské ústavy a příslušných právních předpisů je půda v kolektivním vlastnictví čínského lidu. Podle tohoto zákona nelze pozemky prodávat, lze však přidělovat práva k jejich užívání. Státní orgány tak činí na základě veřejné výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(112)
Spolupracující vyvážející výrobci předložili údaje k pozemkům, jež mají v držbě, i k většině smluv či osvědčení o právech k užívání pozemků; čínská vláda však poskytla jen velmi omezené informace k tomu, jak se stanovují ceny práva k užívání pozemků.
(113)
Jak je uvedeno výše, čínská vláda tvrdila, že práva k užívání pozemků v Číně se přidělují prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, dražby a soutěže. Takové ustanovení je rovněž obsaženo v článku 137 zákona Čínské lidové republiky o nemovitostech (42).
(114)
Při ověřování spolupracujících vyvážejících výrobců bylo nicméně zjištěno, že tento systém popsaný čínskou vládou ne vždy takto v praxi funguje. Například z šesti práv k užívání pozemků zakoupených společností Wanda Steel Strip Co. Ltd. (část společnosti Panhua Group Co. Ltd) se ve čtyřech případech, jak potvrdili pracovníci společnosti, nabídkové řízení neuskutečnilo. Společnost Chongqing Wanda byla jediným účastníkem a celková cena obchodní operace, kterou společnost zaplatila, byla ve skutečnosti naprosto stejná jako původní cena stanovená místním úřadem pro pozemkové zdroje bez řádného odůvodnění. V případě zbývajících dvou práv k užívání pozemků došlo k nabídkovému řízení, ovšem ani společnost ani čínská vláda o tom žádný důkaz neposkytla. Ve skutečnosti na základě dokumentů předložených čínskou vládou po inspekci na místě se zdá, že rovněž tato dvě práva k užívání pozemků byla zakoupena za cenu shodnou s cenou stanovenou místním úřadem pro pozemkové zdroje. Společnost Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd (rovněž součást Panhua Group Co. Ltd) získala tři práva k užívání pozemků převodem od soukromých společností výměnou za podíl v Panhua Group Co. Ltd.
(115)
Společnost Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd získala dvě práva k užívání pozemků od úřadu pro pozemkové zdroje okresu Xiaonshan a jedno právo od soukromé společnosti. Žádný důkaz o výzvě k podání nabídek nebo dražbě nemohl být poskytnut, neboť podle čínské vlády neexistovala pro práva k užívání pozemků zakoupená před 1. zářím 2006 žádná potvrzení o obchodních operacích, přičemž ve skutečnosti čínská vláda ani nepotvrdila ani nepopřela, že tyto obchodní operace byly předmětem podání nabídky nebo dražby.
(116)
Zjištění řízení potvrzují, že situace týkající se poskytování a získávání pozemků v Číně je nejasná a netransparentní a že ceny jsou často libovolně stanovené příslušnými orgány. Orgány stanoví ceny podle hodnotícího systému městských pozemků, který jim dává mimo jiné pokyny, aby při stanovení ceny pozemků pro průmyslové využití rovněž zohlednily průmyslovou politiku. Přístup k průmyslovým pozemkům, přinejmenším v odvětví oceli, je navíc zákonem omezen pouze na společnosti, které dodržují průmyslovou politiku stanovenou státem (43).
(117)
Také nezávislé informace, které předložil žadatel, naznačují, že v Číně jsou pozemky poskytovány za ceny nižší než běžné tržní sazby (44).
e) Závěr
(118)
Poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Jak je vysvětleno ve 114.-115. bodě odůvodnění výše, fungující trh s pozemky v Číně neexistuje; jak ukázalo použití vnějšího srovnávacího základu, je částka, kterou spolupracující výrobci za práva k užívání pozemků zaplatili, výrazně pod úrovní běžné tržní ceny. Subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, neboť přístup k průmyslovým pozemkům je zákonem omezen pouze na společnosti, které dodržují průmyslovou politiku stanovenou státem, pouze některé obchodní operace podléhají nabídkovému řízení, přičemž postupy orgánů nebo vlády při stanovení cen v dané oblasti jsou často nejasné a netransparentní.
(119)
Tato subvence je proto považována za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(120)
S ohledem na učiněný závěr, že situace v Číně, pokud jde o práva k užívání pozemků, není řízena trhem, se zdá, že soukromé srovnávací základy nejsou v Číně k dispozici. Úprava nákladů či cen tedy není v případě Číny proveditelná. Za těchto okolností se má za to, že v Číně neexistuje příslušný trh, a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení je oprávněné použít pro účely srovnání vnější základ, tak aby bylo možno určit výši výhody. S ohledem na to, že čínská vláda nespolupracovala nebo nenavrhla žádný vnější základ, jenž by mohl být pro srovnání použit, musela Komise ke stanovení vhodného externího srovnávacího základu využít dostupných údajů. V této souvislosti se má za to, že za vhodný srovnávací základ je vhodné použít informace ze samostatného celního území Tchaj-wan.
(121)
Podle názoru Komise jsou ceny pozemků na Tchaj-wanu aproximačně nejbližší k oblastem v Číně, kde jsou spolupracující vyvážející výrobci usazeni. Většina vyvážejících výrobců se nachází ve východní části Číny, v rozvinutých oblastech s vysokým HDP v provinciích s vysokou hustotou obyvatelstva.
(122)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda se vypočte s ohledem na rozdíl mezi částkou, kterou zaplatí každá společnost za práva k užívání pozemků a částkou, která by měla být běžně placena na základě tchaj-wanského srovnávacího základu.
(123)
Při tomto výpočtu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu, jež byla upravena o oslabení měny a vývoj HDP ode dne, kdy byla uzavřena ta která smlouva o přidělení užívacích práv k pozemkům. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití byly získány z internetové stránky odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu. Depreciace měny a vývoj HDP pro Tchaj-wan byly vypočteny na základě míry inflace a vývoje DPH na obyvatele při současných cenách v USD na Tchaj-wanu, kterou zveřejnil Mezinárodní měnový fond ve svém výhledu na rok 2011 s názvem World Economic Outlook. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na dobu šetření; přitom byla uvažována běžná doba trvání práv k užívání pozemků určených k průmyslovému využití v Číně, tj. 50 let. Tato částka byla následně rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(124)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u spolupracujících vyvážejících výrobců činí 0,34 % v případě Huadong Group a 1,12 % v případě Panhua Group.
(125)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,73 %.
(126)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 1,36 %.
3.3.1.3. Program zásobování vodou za cenu nižší než přiměřenou
a) Úvod
(127)
V podnětu se tvrdí, že ceny vody v Číně jsou určovány výhradně veřejnoprávními orgány a že cenová struktura je stanovena v souladu s průmyslovou makroekonomickou politikou. Rovněž se uvádí, že ceny vody jsou v různých místních oblastech různé a že existují odlišné sazby pro jednotlivé společnosti. V podnětu se tvrdí, že výrobci oceli s organickým povlakem byli pravděpodobně zvýhodněni, pokud jde o ceny, které platili za vodu, a které byly nižší než přiměřené, v souladu s politikou na podporu výrobků z oceli se značnou přidanou hodnotou.
(128)
Zásobování a trh s vodou jsou v Číně spravovány Národní komisí pro rozvoj a reformy, ministerstvem vodních zdrojů a ministerstvem životního prostředí. Ačkoli vstup zahraničních investičních společností prolomil v některých projektech zaměřených na zásobování určitých měst vodou monopol státních dodavatelů, trh zásobování vodou je stále z velké části řízen místními státem vlastněnými společnostmi. Čínská vláda však nebyla schopna poskytnout podrobný seznam dodavatelů vody s vymezením jejich příslušné geografické oblasti služeb a objemů dodávek (viz 129. bod odůvodnění níže), a omezila svou odpověď na seznam dodavatelů vody v oblastech, v nichž působí vyvážející výrobci zařazení do vzorku.
(129)
Pokud jde o ceny, hlavní cenovou politiku udává komise pro rozvoj a reformy a místní orgány stanoví po slyšení místní ceny vody s cílem zabezpečit udržitelné využívání vodních zdrojů. Ceny odrážejí náklady a přiměřený zisk pro místní dodavatele vody. Čínská vláda předložila příslušné ceníky použitelné v obcích, v nichž se nacházejí vyrábějící vývozci oceli s organickým povlakem zařazení do vzorku. Bylo objasněno, že různé obecní ceny platí jednotně pro všechny průmyslové uživatele a neliší se podle společnosti nebo uživatele.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(130)
Šetření potvrdilo, že komise pro rozvoj a reformy stanoví základní cenu vody, a správní orgány pro místní ceny stanoví cenu v každé obci na základě několika parametrů (např. náklady na distribuci, zisk a přiměřený přebytek). K ceně vody se přičítá poplatek za „čištění odpadních vod“, a to i na místní úrovni.
(131)
Přestože se základní cena za vodu, poplatek za čištění odpadních vod a jiné případné místní příplatky vztahují na všechny uživatele, kteří patří do stejné kategorie, bylo zjištěno, že jeden ze dvou vývozců zařazených do vzorku, společnost Zhejiang Huadong Group, neplatil poplatek za čištění odpadních vod.
(132)
Vývozce prohlásil, že uhradil tento poplatek jako paušální částku úřadu pro ochranu životního prostředí. Nepředpokládá se však, že daná platba byla provedena namísto poplatku za čištění odpadních vod z těchto tří důvodů: 1) v úředním dokumentu je uveden poplatek za „vypouštění odpadních vod“ a nikoli poplatek za „čištění odpadních vod“; 2) platba není úměrná skutečné spotřebě vody; 3) celková zaplacená částka je poměrně nízká v porovnání se skutečnou částkou, která by byla zaplacena, pokud by se jednalo o poplatek za čistění odpadních vod za skutečnou spotřebu vody.
c) Finanční příspěvek
(133)
Společnost Zhejiang Huadong Group získala finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) základního nařízení tím, že jí vláda poskytla vodu prostřednictvím místního veřejného vodárenského podniku (tj. Hangzhou Xiaonshan Water Supply Co. Ltd.). To představuje vládní finanční příspěvek ve formě poskytování zboží, které není součástí obecné infrastruktury ve smyslu základního nařízení. Alternativně by tento příspěvek bylo možné považovat za ušlé příjmy vlády, neboť veřejnoprávní subjekt nevybral jinak splatný příjem ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii).
d) Výhoda
(134)
Společnost Huadong Steel Group získala výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení v rozsahu, v jakém vláda poskytla vodu za cenu nižší než přiměřenou. Bylo zjištěno, že daný vývozce nezaplatil plnou cenu za dodávku vody běžně uplatňovanou u kategorie uživatelů, do níž patří, neboť poplatek za „čištění odpadních vod“ jakožto součást ceny za vodu nebyl zaplacen.
e) Specifičnost subvence
(135)
Subvence v podobě poskytování vody jednomu ze spolupracujících vývozců je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, jelikož poplatek za čištění odpadních vod není dodržen u všech podniků. Navzdory tomu, že neexistují právní předpisy omezující tuto subvenci na určité podniky, možnost, aby určitý podnik vyrábějící dotčený výrobek získal dodávky vody za cenu nižší než přiměřenou, spolu se zjevnou svobodou udělenou místním orgánům, aby netrvaly na části sazby běžně placené za vodu, ve skutečnosti činí dotaci specifickou. Komise nemohla shromáždit žádné další důkazy týkající se základu, na němž byl tento poplatek prominut, neboť vyvážející výrobce je nebyl schopen poskytnout.
f) Výpočet výše subvence
(136)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za tuto výhodu se považuje částka poplatku za čištění odpadních vod, která nebyla v rámci spotřeby vody za posuzované období zaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců za období šetření, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(137)
Výhoda společnosti Zhejiang Huadong Group vyplývá z neplacení poplatku za čištění odpadních vod. Zjištěná subvenční sazba činí v tomto ohledu 0,01 %.
(138)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,01 %.
(139)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, tj. 0,01 %.
3.3.1.4. Programy zásobování elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
a) Úvod
(140)
V podnětu se tvrdí, že čínská vláda poskytuje elektrickou energii za cenu nižší než přiměřenou prostřednictvím preferenčních sazeb. Žadatel zejména trval na tom, že sazby za elektrickou energii se liší v různých provinciích a také, že preferenční sazby jsou používány jako nástroje průmyslové politiky, která podporuje výrobky z oceli s vysokou přidanou hodnotou a odrazuje od zastaralých výrobních kapacit.
(141)
Národní komise pro rozvoj a reformy odpovídá v Číně za regulaci trhu s elektrickou energií a stanovení cen. Sítě propojující provincie a sítě uvnitř provincií jsou provozovány dvěma státem vlastněnými dodavateli: společnosti State Grid Corporation of China a China Southern Power Grid Corporation. Dodavatelé elektrické energie na místní úrovni jsou dceřinými podniky těchto společností. Mechanismus pro hospodářskou soutěž je v Číně ve fázi zavádění prostřednictvím několika pilotních projektů, jeho dopad je však v této fázi stále zanedbatelný.
(142)
Ceny elektrické energie jsou stanoveny národní komisí pro rozvoj a reformy na základě postupu, který zahrnuje náklady na vyšetřování, odborné posouzení, veřejná slyšení a určení konečné ceny a zveřejnění. Národní komise pro rozvoj a reformy zveřejňuje ceny, jež se použijí v jednotlivých provinciích, prostřednictvím oznámení, a místní úřady pro ceny zveřejňují příslušná oznámení na místní úrovni, přičemž uplatňují ceny, o nichž rozhodla ústřední národní komise pro rozvoj a reformy. Konečná cena odráží pořizovací náklady, náklady na přenos a ztráty a vládní příplatky. Ceny jsou odlišné pro jednotlivé provincie v závislosti na místní situaci a politických cílech, jež různé provincie sledují. Jsou stanoveny pro různé kategorie konečných uživatelů (např. domácnosti, průmysloví uživatelé). Další cenový rozdíl existuje pro různé průmyslové uživatele s cílem zaměřit se na průmyslové politiky stanovené čínskou vládou a zohledněné v katalogu, který je součástí rozhodnutí č. 40 (2005) národní komise pro rozvoj a reformy (další vysvětlení viz 182. bod odůvodnění). Uživatelé, kteří patří do kategorie „podporovaných“ podniků v souladu s katalogem národní komise pro rozvoj a reformy, platí základní sazby za elektrickou energii, zatímco uživatelé, kteří patří k „zastaralým“ nebo „zakázaným“ podnikům, platí kromě základní sazby ještě příplatek. Uživatelé, kteří nepatří do žádné z kategorií uvedených v katalogu, automaticky spadají do kategorie „povolených“ podniků a rovněž platí základní sazbu bez příplatku. Podle rozhodnutí č. 40 národní komise pro rozvoj a reformy by výrobci oceli s organickým povlakem obvykle spadali do kategorie „podporovaných“ podniků.
b) Nedostatečná spolupráce
(143)
Komise požádala čínskou vládu o regulační rámec trhu s elektrickou energií a určování cen, jakož i o vysvětlení úlohy, kterou plní všechny příslušné orgány nebo subjekty. Soubor příslušných rozhodnutí týkajících se určování cen vydaných národní komisí pro rozvoj a reformy a místními úřady pro ceny, který předložila čínská vláda, byl neúplný, nejen pokud jde o vyvážející výrobce nezařazené do vzorku, ale i ve vztahu k vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Čínská vláda rovněž neposkytla přesný popis úlohy, kterou při stanovení ceny plní národní komise pro rozvoj a reformy a místní úřady pro ceny. Dopisem ze dne 12. srpna 2012 informovala Komise čínskou vládu o těchto nedostatcích s ohledem na vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Po inspekcích na místě bylo rovněž zjištěno, že čínská vláda uvedla nesprávnou sazbu za elektrickou energii vztahující se na jednoho ze spolupracujících vývozců zařazených do vzorku.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(144)
Šetření potvrdilo, že ceny elektrické energie platné v různých provinciích stanoví národní komise pro rozvoj a reformy. Bylo ověřeno, že místní úřad pro ceny funguje pouze jako výkonná složka rozhodnutí přijatých na ústřední úrovni národní komisí pro rozvoj a reformy. To potvrzuje i skutečnost, že národní komise pro rozvoj a reformy vydává oznámení, ve kterém stanoví skutečné ceny pro jednotlivé provincie a tato oznámení jsou pak formálně přenesena do místních sdělení přijatých místními úřady pro ceny a prováděných na místní úrovni. Šetření rovněž prokázalo, že rozdílné sazby za elektrickou energii použitelné pro některá odvětví a/nebo na provinční a místní úrovni jsou stanovovány podle určitých faktorů, zejména včetně sledování cílů průmyslové politiky vytyčených ústředními a místními orgány v pětiletých a odvětvových plánech.
(145)
Z šetření spolupracujících vývozců zařazených do vzorku vyplynulo, že jeden z nich, tj. společnost Chongqing Wanda Steel Strip („CWSS“) využívala nižší sazbu za elektrickou energii, než je sazba obecně platná pro velké průmyslové uživatele. Bylo zjištěno, že ve specifické oblasti, kde se tento vývozce nacházel, měla podkategorie některých průmyslových uživatelů, včetně těch, kteří vyrábějí dotčený výrobek, nárok na tuto nižší sazbu.
d) Finanční příspěvek
(146)
Jeden ze spolupracujících vývozců zařazených do vzorku (CWSS) obdržel finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) základního nařízení tím, že mu vláda poskytla elektrikou energii prostřednictvím místního veřejného elektrárenského podniku. To představuje vládní příspěvek ve formě poskytování zboží, které není součástí obecné infrastruktury ve smyslu základního nařízení.
e) Výhoda
(147)
Společnost CWSS získala výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení v rozsahu, v jakém vláda poskytla elektrickou energii za cenu nižší než přiměřenou. Bylo zjištěno, že tento vývozce měl nárok na nižší sazbu, než je sazba obecně platná pro jiné velké průmyslové uživatele.
f) Specifičnost subvence
(148)
Subvence ve formě poskytování elektrické energie jednomu ze spolupracujících vývozců je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení. Nižší sazba za elektrickou energii je stanovena v příslušném oznámení národní komise pro rozvoj a reformy a je součástí oznámení místního úřadu pro ceny, tj. je přikázána ústředním orgánem a provedena na místní úrovni. Tato nižší sazba je omezena na určité podniky v určitých odvětvích (zejména výrobci vyrábějící slitiny železa v elektrických pecích a výrobci hnojiv), které jsou zahrnuty v podkategorii velkých průmyslových uživatelů. Tato nižší sazba je tudíž podle práva omezena pouze na společnosti spadající do těchto kategorií ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení.
(149)
Subvence je rovněž omezena na určitý region, neboť se vztahuje pouze na vymezenou územní oblast, kde se vyvážející výrobce nachází. Tato oblast je oblastí podporovanou v souladu s právními předpisy vydanými ústřední vládou, tj. oběžníkem Státní rady týkajícím se různých politik na provádění rozvoje velkých západních regionů v Číně (další podrobnosti viz 233. bod odůvodnění níže). Tento oběžník výslovně uvádí cenový mechanismus týkající se přenosu a poskytování elektrické energie jako jednoho z nástrojů k dosažení rozvoje určitých odvětví. Jelikož sazby za elektrickou energii uplatňované v této oblasti jsou stanovované ústředním orgánem, je daná subvence též regionálně specifická ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
g) Výpočet výše subvence
(150)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda získaná vyvážejícími výrobci byla vypočtena při zohlednění rozdílu mezi skutečnou sazbou za kWh elektrické energie a sazbou, kterou měli za kWh platit velcí průmysloví uživatelé, vynásobeno množstvím elektrické energie spotřebované za období šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato částka (čitatel) následně rozpočítána na obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(151)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, který patří do skupiny společností Panhua Group (tj. CWSS), tuto nižší sazbu za elektrickou energii využíval. Subvenční sazba zjištěná pro Panhua Group činí 0,14 %.
(152)
Vážená průměrná sazba subvence pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,07 %.
(153)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 0,17 %.
3.3.1.5. Poskytování různého zboží za cenu nižší než přiměřenou
(154)
Žadatel poukázal na mnoho dalšího zboží poskytovaného čínskou vládou výrobcům oceli s organickým povlakem prostřednictvím státem vlastněných podniků. Žadatel zejména uvedl různé specifické převody týkající se poskytování několika ocelových produktů vyráběných státem vlastněnými podniky, včetně koncentrátů železné rudy, pelet, sintrované rudy, šrotu, předvalků, slitin a mnoha dalších. V podnětu bylo ukázáno, že cena za poskytování tohoto zboží byla stanovena s odkazem na různé prvky a/nebo srovnávací základy, a že existují cenové stropy nebo úpravy v závislosti na různém zboží a skutečnosti, zda se obchodní operace týkala stran ve spojení.
(155)
Čínská vláda odpověděla, že během období šetření tento program pro výrobce oceli neexistoval. Vzhledem k tomu, že čínská vláda k tomuto programu další informace neposkytla, vychází Komise při svých zjištěních z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(156)
Vzhledem k tomu, že ceny za různé výše uvedené zboží neodrážejí přiměřenou cenu, je tento program napadnutelný podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 6 písm. d) základního nařízení. Vzhledem ke složitosti různých obchodních operací týkajících se poskytování tohoto zboží a souvisejících smluv, které nebyly v záznamu řízení k dispozici, nemohla Komise ohledně daného programu dospět k jasnému závěru. Komise se tudíž rozhodla dále tento program neposuzovat.
3.3.2. ZVÝHODNĚNÉ PŮJČKY A ÚROKOVÉ SAZBY PRO VÝROBNÍ ODVĚTVÍ OCELI S ORGANICKÝM POVLAKEM
a) Úvod
(157)
Žadatel uvedl, že výrobci oceli s organickým povlakem využívají nízkých (dotovaných) úrokových sazeb poskytovaných komerčními a státem vlastněnými bankami v souladu s politikou čínské vlády na podporu a růst čínského ocelářského průmyslu v rámci pětiletých plánů.
b) Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
(158)
Komise požádala čínskou vládu o informace týkající se podílu úvěrů poskytnutých bankami, v nichž je čínská vláda největším nebo jediným akcionářem, dále bankami, v nichž má čínská vláda podíl, avšak není jejich největším akcionářem, bankami, v nichž čínská vláda není akcionářem a bankami se zahraničním vlastníkem, jak pro výrobní odvětví jako celek, tak pro výrobní odvětví, jichž se toto řízení týká. Čínská vláda odpověděla, že záznamy o množstvích a procentních podílech úvěrů poskytovaných státem vlastněnými bankami neuchovává, a to ani v případě záznamů o půjčkách pro ocelářský průmysl. Čínská vláda žádný alternativní zdroj těchto informací neuvedla.
(159)
Komise rovněž požadovala informace o státním vlastnictví bank a finančních institucí, avšak čínská vláda tyto informace neposkytla a tvrdila, že žádné takové záznamy neuchovává. Ačkoliv není pravděpodobné, že by čínská vláda neměla povědomí o aktivech, jež vlastní, je třeba poznamenat, že podle veřejně dostupných informací (45) (46) je čínská vláda významným akcionářem v mnohých velkých bankách sídlících v Číně, a tudíž stejně jako v případě státem vlastněných podniků vyrábějících ocel válcovanou za tepla a za studena má přístup ke stanovám příslušné banky, kde by údaje o akciovém podílu měly být podrobně popsány. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že podle článku 61 zákona o komerčních bankách (2003) musí banky „podávat zprávy týkající se rozvahy, výkazu zisků a jiných finančních výkazů a statistických zpráv a dokumentů bankovnímu regulačnímu orgánu Státní rady a Čínské lidové banky“.
(160)
Komise rovněž požádala o informace (prostřednictvím zvláštního dotazníku - Dodatek A) týkající se struktury vládního dozoru v dotčených čínských bankách a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o ocelářský průmysl (tj. složení správní rady a valné hromady, zápisy z valných hromad / zasedání správní rady, státní příslušnost akcionářů / členů vedení, politika poskytování úvěrů a posouzení rizik souvisejících s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům). Čínská vláda ve své odpovědi na dotazník nicméně předložila pouze jeden dodatek A, který obsahoval některé obecné informace (především z internetových stránek jednotlivých bank). Většina konkrétních informací požadovaných v dodatku A nebyla poskytnuta. Na některé z dotazů čínská vláda odpověděla, že v současné době nemá tyto informace k dispozici, a poskytla pouze informace o vybraných bankách (např. stanovy byly poskytnuty pouze v případě osmi bank). V písemném upozornění na nedostatky Komise zopakovala své požadavky a vyzvala čínskou vládu, aby poskytla veškeré informace, které byly v dotazníku původně požadovány. Ve své odpovědi na toto upozornění předložila čínská vláda dodatečné informace. Odpověď byla nicméně stále velmi neúplná a značná část požadovaných informací (např. procentní podíl vlastnictví vlády ve státem vlastněných bankách, stanovy některých bank uvedených v dotazníku, úplné odpovědi na otázky v dodatku A) nebyla poskytnuta.
(161)
V dotazníku, písemném upozornění na nedostatky a rovněž během inspekce na místě Komise požadovala oběžníky Čínské lidové banky týkající se rozšíření politiky úrokových sazeb finančních institucí (YinFa [2003] č. 250 a YinFa [2004] č. 251). O existenci těchto oběžníků se Komise dozvěděla v průběhu předchozího šetření. Místo aby čínská vláda tyto oběžníky Komisi poskytla, doporučila jí, aby informace o politice úrokových sazeb finančních institucí hledala na internetových stránkách Čínské lidové banky. Během ověřování byly v tomto ohledu předloženy dva dokumenty, avšak šlo pouze o vytištěné informace z internetových stránek. Je třeba poznamenat, že úplný obsah těchto oběžníků není na internetových stránkách Čínské lidové banky k dispozici.
(162)
Komise rovněž požádala, aby byl během inspekce na místě poskytnut oběžník Čínské lidové banky týkající se změn ze dne 8. června 2012. Čínská vláda tento oběžník neposkytla, a místo toho předložila pouze obecné informace vytištěné z internetové stránky Čínské lidové banky týkající se přizpůsobení základních úrokových sazeb.
(163)
Komise také požádala čínskou vládu, aby uspořádala schůzky s konkrétními bankami, aby bylo možné ověřit informace o preferenčních systémech úvěrů poskytovaných průmyslu oceli s organickým povlakem. Čínská vláda však tyto schůzky nezorganizovala a uvedla, že nemůže zasahovat do záležitostí státem vlastněných bank a takové schůzky zařídit. Rovněž je třeba poznamenat, že v oznámení o inspekci ze dne 7. června 2012 Komise vysvětlila, že je připravena zahájit inspekci o jeden den dříve a věnovat inspekci více času, je-li čínská vláda toho názoru, že banky mají nejlepší pozici k tomu, aby mohly poskytnout doplňující informace a vysvětlení týkající se preferenčních úvěrů. Komise proto čínskou vládu požádala, aby před inspekcí potvrdila dostupnost banky a umožnila tak inspekčnímu týmu učinit potřebná opatření. Čínská vláda ve svém dopise ze dne 15. června 2012 uvedla, že i nadále bude od bank požadovat, aby spolupracovaly, avšak přinutit je k tomu nemůže. Nakonec až během prvního dne samotné inspekce bylo inspekčnímu týmu Komise sděleno, že představitel banky China Construction Bank je dispozici pro případné otázky a vysvětlení. Vzhledem k tomu, že Komise o této skutečnosti nebyla informována (ačkoli oznámení o inspekci tento konkrétní požadavek obsahovalo), nebylo možné řešit specifické otázky týkající se smluv a podmínek úvěru, ale pouze otázky obecné povahy. V každém případě nebyly předloženy žádné dokumenty, které by prohlášení zástupce banky China Construction Bank doložily, a to s vysvětlením, že všechny dokumenty, jež Komise požadovala, mají důvěrný a interní charakter.
(164)
Čínská vláda byla upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení. S ohledem na uvedenou nedostatečnou spolupráci bylo nezbytné kromě relevantních dokumentů čínské vlády, jež předložily další strany, použít informace ze sekundárních zdrojů včetně podnětu a veřejně dostupných informací pořízených na internetu.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(165)
Šetření zjistilo, že vládní zásahy jsou pro čínský finanční trh charakteristické, neboť většina významných bank je ve státním vlastnictví. Čínské orgány předložily pouze velmi omezené informace k podílníkům, resp. vlastnické struktuře bank v Číně. Jak je však uvedeno dále, Komise zkompilovala všechny dostupné údaje, aby dospěla k reprezentativnímu zjištění. Při analýze, zda jsou banky pověřeny vládními pravomocemi nebo zda je vykonávají (jakožto veřejnoprávní subjekty), Komise nezjišťovala pouze informace týkající se státního vlastnictví bank, ale také další parametry, jako je zastoupení vlády ve správní radě, vládní dozor nad činností, provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů a skutečnost, zda byl příslušný subjekt zřízen na základě právního předpisu.
(166)
Z dostupných informací lze vyvodit závěr, že banky ve státním vlastnictví mají v Číně největší podíl na trhu a jsou na čínském finančním trhu předními aktéry. Podle průzkumu čínského bankovního sektoru (47), který v roce 2006 provedla Deutsche Bank (2006 Deutsche Bank Research on China's banking sector), může podíl bank ve státním vlastnictví dosahovat více než 2/3 čínského trhu. Ke stejnému tématu přezkum WTO týkající se čínské obchodní politiky uvádí, že „dalším významným rysem čínského finančního sektoru je vysoký stupeň státního vlastnictví“ (48) a že „ve struktuře trhu čínského bankovního sektoru, který je ovládán bankami ve státním vlastnictví, nedošlo k žádným velkým změnám“ (49). Je třeba poznamenat, že pět největších komerčních bank ve státním vlastnictví (Agricultural Bank, Bank of China, Construction Bank of China, Bank of Communications a Industrial and Commercial Bank) zjevně představuje více než polovinu čínského bankovního sektoru (50).
(167)
Komise rovněž požádala o informace týkající se struktury vládního dozoru ve výše uvedených čínských bankách a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o ocelářský průmysl (tj. složení správní rady a valné hromady, zápisy z valných hromad / zasedání správní rady, státní příslušnost akcionářů / členů vedení, politika poskytování úvěrů a posouzení rizik souvisejících s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům). Nicméně jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění výše, čínská vláda v tomto ohledu poskytla pouze velmi omezené informace. Komise musela tudíž použít informace, které jí byly dostupné. Na základě těchto dostupných informací došla k závěru, že výše uvedené banky podléhají vládnímu dozoru a vykonávají vládní politiku takovým způsobem, že jejich jednání lze považovat za jednání státu. Zdrojem relevantních údajů, o něž se opírají výše uvedená zjištění, byly informace od čínské vlády, výroční zprávy čínských bank, jež předložila buď čínská vláda nebo jsou veřejně dostupné, dále informace z průzkumu, který v roce 2006 provedla Deutsche Bank o čínském bankovním sektoru, přezkum WTO týkající se politiky Číny (2010 a 2012), China 2030 World Bank Report informace od spolupracujících vyvážejících výrobců a údaje v podnětu. Pokud jde o zahraniční banky, připadá na ně v čínském bankovním sektoru podle nezávislých odhadů jen malý podíl, a hrají tedy při poskytování úvěrů podle politického záměru jen nevýznamnou roli; podle relevantních údajů by tento podíl mohl činit pouhé 1 % čínského trhu (51). Relevantní veřejně dostupné informace dále potvrzují, že zejména velké čínské komerční banky nadále spoléhají na to, že se v případě nedostatečné kapitálové přiměřenosti v důsledku úvěrové expanze postarají o navýšení kapitálu jejich podílníci ve státním vlastnictví a vláda (52).
(168)
V této souvislosti je třeba uvést, že velká většina bank, které úvěrovaly spolupracující vyvážející výrobce, je ve státním vlastnictví. Z dostupných údajů bylo totiž zjištěno, že přinejmenším 14 z uváděných 17 bank je ve státním vlastnictví; včetně největších komerčních bank, jako je Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China. Pokud jde o ostatní dotčené státní banky, Komise požádala o stejné informace týkající se vládního dozoru a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o ocelářský průmysl, jaké byly zmíněny výše. Žádné takové podrobné informace nebyly poskytnuty. Dospělo se tudíž k závěru, že uvedené banky podléhají vládnímu dozoru a vykonávají vládní politiku takovým způsobem, že jejich jednání lze považovat za jednání státu. Z tohoto důvodu by čínské komerční banky ve státním vlastnictví měly být považovány za veřejnoprávní subjekty.
(169)
Další známkou účasti čínské vlády v čínském finančním trhu je úloha, kterou sehrává Čínská lidová banka při určování konkrétních limitů pro způsob stanovení úrokových sazeb a jejich fluktuace. Šetření totiž zjistilo, že uvedená banka má konkrétní pravidla, jež pohyb úrokových sazeb v Číně regulují. Podle dostupných informací je úprava těchto pravidel obsažena v Oběžníku Čínské lidové banky o otázkách úpravy úrokových sazeb u vkladů a úvěrů - YinFa [2004] č. 251. Finanční instituce mají podle nich stanovovat své úrokové sazby v určitém rozmezí, jež je odvozeno od základní úrokové sazby Čínské lidové banky. V případě úvěrů od komerčních bank a komerčně spravovaných úvěrů od bank spojených s vládní politikou není stanoveno horní, nýbrž jen dolní limitní rozmezí. V případě městských a venkovských úvěrových družstev je stanoveno horní i dolní limitní rozmezí. V případě preferenčních úvěrů a úvěrů, pro něž Státní rada vydala zvláštní úpravu, se úrokové sazby nepohybují směrem nahoru. Komise žádala čínskou vládu o vysvětlení k definicím a formulacím, jež jsou obsaženy ve výše uvedeném oběžníku, a k právnímu předpisu, který oběžníku č. 251 předcházel (Oběžník Čínské lidové banky o rozšíření rozmezí pro pohyb úrokových sazeb u úvěrů poskytovaných finančními institucemi - YinFa [2003] č. 250). Avšak, jak je popsáno ve 161. a 162. bodě odůvodnění výše, čínská vláda odmítla tyto oběžníky poskytnout, což Komisi zabránilo ověřit jejich obsah a hledat vysvětlení. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila v tomto ohledu žádné příslušné informace, které by naznačovaly, že situace se od května 2011, kdy Komise dokončila své antisubvenční šetření ohledně bezdřevého natíraného papíru (53), změnila, dochází se k závěru, že Čínská lidová banka je zapojena do určování úrokových sazeb komerčními bankami ve státním vlastnictví a rovněž tyto sazby ovlivňuje.
Čínská vláda nepředložila žádné důkazy o tom, že by se situace zjištěná při šetření ve věci bezdřevého natíraného papíru změnila, a tudíž byl na základě dostupných údajů a jiných výše uvedených důkazů vyvozen závěr, že situace týkající se metodiky pro určování úrokových sazeb by měla zůstat během celého období šetření stejná.
(170)
Komise se rovněž snažila analyzovat, zda soukromé komerční banky v Číně jsou pověřeny nebo řízeny čínskou vládou tak, aby výrobcům oceli s organickým povlakem nabízely preferenční (subvencované) úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(171)
Z výše uvedeného textu týkajícího se účasti státu v bankovním sektoru (165.-169. bod odůvodnění) je zřejmé, že čínská vláda využívá politiku poskytování preferenčních úvěrů výrobcům oceli s organickým povlakem, neboť na tomto poskytování se podílejí veřejnoprávní subjekty (komerční banky ve státním vlastnictví) (54) s vedoucím postavením na trhu, které jim umožňuje nabízet úrokové sazby nižší než tržní. Nyní je třeba určit, zda tato politika zasahuje i soukromé dodavatele.
(172)
Zákon o komerčním bankovnictví [2003] platí stejným způsobem pro komerční banky ve státním vlastnictví i pro soukromé komerční banky. Např. článek 38 tohoto zákona pro všechny komerční banky stanoví (tj. rovněž pro ty, které jsou v soukromém vlastnictví), aby „určily úrokovou sazbu v souladu s horní a dolní hranicí úrokové sazby stanovené Čínskou lidovou bankou“, podle článku 34 zákona o komerčním bankovnictví musí komerční banky „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“.
(173)
Rovněž vyhláška č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu, a zejména články 24 a 25, které omezují poskytování půjček pouze na společnosti, které jsou v souladu s národní rozvojovou politikou pro železářský a ocelářský průmysl, nečiní rozdíl mezi komerčními bankami ve státním vlastnictví a komerčními bankami v soukromém vlastnictví.
(174)
Výše uvedené (161. a 162. bod odůvodnění) oběžníky Čínské lidové banky jsou navíc rovněž závazné pro soukromé komerční banky.
(175)
Výše uvedené citace z právních předpisů týkajících se bankovního sektoru ukazují, že politika čínské vlády vedoucí k poskytování preferenčních úvěrů výrobcům oceli s organickým povlakem zahrnuje rovněž soukromé komerční banky, přičemž ve skutečnosti jim čínská vláda dává pokyny, aby „vykonávaly úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a společenského rozvoje a pod vedením státní průmyslové politiky“ (55).
(176)
Komise požádala čínskou vládu, aby jí poskytla příslušné informace s cílem posoudit, jak banky v Číně provádějí hodnocení úvěrového rizika společností vyrábějících ocel s organickým povlakem dříve, než rozhodnou o tom, zda jim úvěr udělí, jakož i o podmínkách pro poskytnuté půjčky. V dodatku A k příslušnému dotazníku požadovala Komise informace o tom, jak banky zohledňují při poskytování půjček rizika, jak např. posuzují bonitu žadatele o úvěr, jaké jsou rizikové přirážky, které v Číně banky účtují u různých společností/odvětví, které faktory bere banka v úvahu při posuzování žádosti o úvěr, jakou podobu má žádost o úvěr a schvalovací proces atd. Nicméně ani čínská vláda ani jednotlivé banky uvedené v dotazníku neposkytly v tomto ohledu žádné informace. Čínská vláda poskytla pouze odpovědi obecné povahy, které nepředstavují žádný důkaz o tom, že by se prováděla hodnocení úvěrového rizika.
(177)
Komise rovněž požadovala podobné informace od spolupracujících vyvážejících výrobců a pokusila se je ověřit během inspekcí na místě u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Obě skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku odpověděly, že banky požadují určité dokumenty a před poskytnutím úvěrů provádějí určitou analýzu úvěrových rizik. Svá tvrzení však nemohly podpořit žádnými důkazy. Během inspekce na místě požadovala Komise důkazy o tom, že banky takové dokumenty požadovaly nebo že tyto dokumenty společnosti bankám poskytly, případně jakoukoliv zprávu vydanou bankami, která by byla důkazem toho, že takováto analýza úvěrových rizik byla provedena. Dané skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však nebyly schopny takové ani jiné důkazy na podporu svých tvrzení předložit. Rovněž se podotýká, že žádné ze skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku ani jednotlivým společnostem v rámci těchto skupin nebyl přiřazen úvěrový rating.
(178)
Tyto informace týkající se hodnocení úvěrového rizika byly po zúčastněných stranách opakovaně požadovány a jsou považovány za rozhodující mimo jiné s ohledem na zjištění uvedená i) ve zprávě MMF z roku 2006, která naznačovala, že liberalizace bankovnictví v Číně je neúplná a úvěrové riziko není náležitě zohledněno (56), ii) ve zprávě MMF z roku 2009, která zdůraznila nedostatečnou liberalizaci úrokových sazeb v Číně (57), iii) ve zprávě MMF o zemích z roku 2010, která uvádí, že cena kapitálu je v Číně relativně nízká, přidělování úvěrů se někdy řídí jinými než cenovými hledisky a vysoké úspory společností částečně souvisí s nízkými náklady na různé vstupy (včetně kapitálu a půdy) (58), iv) ve zprávě OECD o čínské ekonomice z roku 2010 (59) a v pracovním dokumentu hospodářské sekce OECD č. 747 o reformách čínského finančního sektoru (60), které konstatují, že vlastnictví finančních institucí je nadále převážně státní, což vede k otázkám, do jaké míry jsou rozhodnutí bank o poskytování úvěrů založena na čistě komerčních úvahách, přičemž se zdá, že banky hrají typicky roli vládních agentur s vazbami na vládu.
d) Finanční příspěvek
(179)
S ohledem na všechny uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že naprostá většina úvěrů pro dotčené dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku je poskytována bankami ve státním vlastnictví, jež jsou považovány za veřejnoprávní subjekty, neboť jsou pověřeny vládními pravomocemi a vykonávají vládní funkce. Existují další důkazy o tom, že tyto banky ve skutečnosti jednají z pověření vlády, neboť, jak je vysvětleno ve 169. bodě odůvodnění, stát (tj. Čínská lidová banka) zřetelně zasahuje do způsobu, jakým komerční banky rozhodují o úrokových sazbách úvěrů, jež poskytují čínským společnostem. Za těchto okolností jsou úvěrové postupy těchto subjektů přímo přičitatelné vládě. Skutečnost, že banky jednají z pověření vlády, potvrzuje rovněž způsob, jakým slouží vyhláška komise pro rozvoj a reformy č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu (61), rozhodnutí č. 40 a článek 34 zákona o komerčním bankovnictví s ohledem na plnění státní průmyslové politiky. Existuje rovněž řada nepřímých důkazů podporovaných objektivními studiemi a zprávami, které svědčí o tom, že v čínském finančním systému stále dochází k rozsáhlým vládním intervencím, jak již bylo vysvětleno ve 178. bodě odůvodnění výše.A konečně, čínská vláda neposkytla informace, které by umožnily lepší pochopení vztahu mezi státem vlastněnými bankami a vládou, jak je vysvětleno ve 159.-164. bodě odůvodnění.
Komise tudíž činí závěr, že v případě úvěrů poskytnutých komerčními bankami ve státním vlastnictví v Číně se jedná o finanční příspěvky výrobcům oceli s organickým povlakem ve formě přímého převodu peněžních prostředků od vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Navíc stejné důkazy jsou svědectvím toho, že komerční banky ve státním vlastnictví (jakož i soukromé banky) jsou pověřeny nebo řízeny vládou, což v důsledku znamená, že existuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(180)
S přihlédnutím k analýze v 170.-175. bodě odůvodnění výše se rovněž stanovuje, že soukromé banky jsou čínskou vládou pověřeny a řízeny tak, aby poskytovaly úvěry výrobcům oceli s organickým povlakem a že existuje finanční příspěvek podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
e) Výhoda
(181)
V míře, v níž jsou vládní půjčky poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je těmto poskytována výhoda ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. b) základního nařízení. Vzhledem ke zjištění, že nevládní úvěry v Číně nepředstavují odpovídající tržní srovnávací základ (soukromé banky jsou pověřeny a řízeny čínskou vládou), byl takovýto základ pro srovnání vypočten za použití metody popsané ve 191. a 192. bodě odůvodnění níže.
f) Specifická subvence
(182)
Ocelářský průmysl patří podle rozhodnutí č. 40 do podporované kategorie. Rozhodnutí č. 40 je nařízením Státní rady jakožto nejvyššího správního orgánu v ČLR a v tomto ohledu je rozhodnutí právně závazné pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty. Rozhodnutí člení průmyslová odvětví na „podporované, omezované a eliminované projekty“. Tento akt představuje průmyslověpolitickou směrnici, která spolu se směrným indexem ozřejmuje způsob, jakým čínská vláda realizuje svou politiku stimulace a podpory určité skupiny podniků či výrobní odvětví, např. ocelářského průmyslu, které směrný index řadí do kategorie odvětví „podporovaných“. K počtu odvětví klasifikovaných jako „podporovaná“ je třeba poznamenat, že představují pouze část čínského hospodářství. Navíc v rámci těchto podporovaných odvětví mají status „podporovaných“ jen určité činnosti. Rozhodnutí č. 40 v článku 17 dále stanoví, že „podporované investiční projekty“ mají nárok na zvláštní výhody a pobídky mimo jiné na finanční podporu. Na straně druhé rozhodnutí č. 40 v souvislosti s „omezovanými a eliminovanými projekty“ zmocňuje státní orgány, aby přímo intervenovaly za účelem regulace trhu. Články 18 a 19 ve skutečnosti stanoví, že příslušný orgán má zabránit tomu, aby finanční instituce takovýmto „omezovaným a eliminovaným projektům“ poskytla úvěr. Z výše uvedeného je jasné, že rozhodnutí č. 40 stanoví pravidla závazná pro všechny hospodářské instituce, a to v podobě direktiv o pomoci podporovaným odvětvím, k nimž patří rovněž výrobní odvětví oceli s organickým povlakem.
(183)
Kromě toho vyhláška národní komise pro rozvoj a reformy č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu a zejména články 24 a 25 omezují poskytování úvěrů pouze na ty ocelářské podniky, které jsou v plném souladu s rozvojovou politiku pro železářský a ocelářský průmysl.
(184)
Žadatel rovněž předložil důkaz o tom, že některé další vládní plány a dokumenty pobízejí a dávají pokyny k finanční podpoře ocelářského průmyslu jak na obecné úrovni, tak i na úrovni zvláštních rozvojových politik pro železářské regiony v Číně (62) (63).
(185)
S ohledem na všechny výše uvedené skutečnosti je zřejmé, že čínské orgány povolují finančním institucím preferenční úvěry pouze pro omezený počet odvětví/společností, které jsou v souladu s rozvojovými politikami čínské vlády. Na základě důkazů obsažených ve spisu a při nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády v této věci byl učiněn závěr, že subvence v podobě preferenčních úvěrů neplatí obecně, a jsou tudíž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Kromě toho žádná ze zúčastněných stran nepředložila žádné důkazy, které by naznačovaly, že subvence vychází z objektivních kritérií nebo podmínek podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(186)
Šetření ukázalo, že dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku využívaly v období šetření preferenčních úvěrů.
g) Závěr
(187)
Financování odvětví oceli s organickým povlakem by proto mělo být považováno za subvenci.
(188)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům a specifičnosti by tato subvence měla být pokládána za napadnutelnou.
h) Výpočet výše subvence
(189)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení je výhoda, kterou získal příjemce, rozdílem mezi částkou, kterou platí společnost za vládní půjčku, a částkou, již by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní půjčku na trhu.
(190)
Jak je vysvětleno výše (165.-178. bod odůvodnění), jsou úvěry, jež čínské banky poskytují, výrazem významných vládních zásahů v bankovním sektoru a jejich úrokové sazby neodrážejí sazby na fungujícím trhu; vhodný základ pro srovnání podle obvyklých tržních podmínek byl tudíž sestaven pomocí níže popsané metody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády využila Komise ke zjištění vhodného srovnávacího základu u úrokových sazeb rovněž dostupné údaje.
(191)
Při sestavování vhodného srovnávacího základu je pokládáno za přiměřené použít čínské úrokové sazby upravené tak, aby odrážely běžné tržní riziko. Aktuální finanční situace vývozců byla totiž zjišťována za zkreslených tržních podmínek a čínské banky neposkytly spolehlivé údaje o tom, jak měří rizika a určují úvěrový rating. V takové situaci je proto pokládáno za nezbytné z údajů o úvěruschopnosti čínských vývozců sice vycházet, avšak uplatnit přirážku, která bude odrážet potenciální dopad zkreslených podmínek čínského trhu na finanční situaci těchto vývozců.
(192)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, jak je vysvětleno ve 160., 163. a 164. bodě odůvodnění, byli čínská vláda i spolupracující vyvážející vývozci požádáni o informace k úvěrové politice čínských bank a ke způsobu, jakým byly tyto úvěry vyvážejícím výrobcům poskytovány. Dotčené strany přes opakované žádosti tyto informace neposkytly a odmítly přístup do bank ve státním vlastnictví. Vzhledem k takto nedostatečné spolupráci a ke všem dostupným skutečnostem a v souladu s čl. 28 odst. 6 základního nařízení je považováno za vhodné domnívat se, že všem podnikům v Číně je udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg), a uplatnit na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky adekvátní prémii předpokládanou u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají. Výhoda pro vyvážející výrobce byla vypočtena tím způsobem, že úrokový diferenciál byl v procentním vyjádření vynásoben nesplacenou výší úvěru, tj. byl uvažován úrok nezaplacený během období šetření. Tato částka byla poté rozpočítána na celkový obrat spolupracujících vyvážejících výrobců.
(193)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí 0,25 v případě skupiny společností Huadong a 0,89 % v případě skupiny společností Panhua.
(194)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,58 %.
(195)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 0,97 %.
3.3.3. KAPITÁLOVÉ PROGRAMY
(196)
V podnětu bylo podrobně uvedeno několik údajných subvenčních programů týkajících se kapitálu, pokud jde o vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a/nebo nespolupracující při šetření. Komise požádala čínskou vládu, aby o těchto programech poskytla informace v původním a doplňujících dotaznících, a následně měla dostatek příležitostí, aby své odpovědi ohledně uvedených programů předložila. Čínská vláda se rozhodla, že poskytne pouze odpovědi týkající se údajných subvenčních programů v případě dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tento postoj zastávala v průběhu celého řízení.
(197)
Vzhledem ke skutečnosti, že spolupráce čínské vlády byla v tomto řízení značně nedostatečná, neměla Komise možnost získat o těchto programech uvedených v podnětu žádné informace ani důkazy. Komise ověřila, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku těchto programů nevyužili. Komise proto musela zjistit, zda existují subvenční programy, a stanovit zbytkové clo týkající se všech ostatních programů, k nimž čínská vláda nepředložila informace a které nebyly k dispozici pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku nebo jimi nebyly využity, a to na základě důkazů obsažených ve spisu v souladu s ustanoveními čl. 28 odst. 1 základního nařízení.
3.3.3.1. Swapy dluhů za aktiva
a) Popis
(198)
Podnět obsahoval důkazy o tom, že několik výrobců oceli provedlo v roce 2000 swapy dluhů za aktiva v celkové souhrnné částce dluhů ve výši 62,5 miliardy RMB. Uvádí se, že nesplacené dluhy, jež dlužili státem vlastnění výrobci oceli komerčním bankám ve státním vlastnictví, byly zrušeny výměnou za vlastní kapitál, a to prostřednictvím zapojení čtyř čínských společností pro správu majetku, což nebylo v souladu s tržním přístupem. Žadatel dále tvrdil, že společnosti pro správu majetku byly vytvořeny výslovně za účelem likvidace rozsáhlých objemů úvěrů v selhání v klíčových odvětvích, včetně ocelářského průmyslu a restrukturalizace dluhů státem vlastněných podniků, mimo jiné pomocí swapů dluhů za aktiva. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila o daném programu žádné informace, došla Komise ke zjištění na základě dostupných informací obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení (viz 33.-35. bod odůvodnění výše). Ze stejného důvodu byl článek 28 základního nařízení použit i v případě programů účasti na základním kapitálu a nevyplácení dividend popsaných v 204.-215. bodě odůvodnění níže.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(199)
Zjištění týkající se tohoto programu jsou založena na informacích obsažených v podnětu. Swapy dluhů za aktiva představují finanční příspěvek ve formě účasti na základním kapitálu nebo úvěru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení nebo v podobě ušlých příjmů vyplývající z dluhů, které byly zrušeny nebo nebyly vráceny ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento finanční příspěvek byl poskytnut vládou prostřednictvím veřejnoprávních subjektů zapojených do těchto obchodních operací, tj. prostřednictvím uvedených čtyřech čínských společností spravujících aktiva a různých komerčních bank ve státním vlastnictví (viz 168. bod odůvodnění výše). Při neexistenci jakékoliv spolupráce ze strany čínské vlády vyplývá z důkazů obsažených ve spisu, že společnosti spravující aktiva jsou veřejnoprávními subjekty, neboť byly čínskou vládou výslovně vytvořeny za účelem zbavení se značných objemů úvěrů v selhání v klíčových odvětvích, včetně odvětví oceli a restrukturalizace dluhů státem vlastněných podniků. V důsledku toho se má za to, že jednají z pověření vlády.
(200)
Kromě toho žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že velké množství případů zrušení dluhu nezohlednilo obvyklá obchodní hlediska, jelikož čínská vláda neprovedla posouzení, které by ve vztahu k očekávané přiměřené míře návratnosti, již by bylo možné získat v příslušném období prostřednictvím akciových swapů, provedl běžný soukromý investor. Namísto toho se v podnětu tvrdí, že čínská vláda vyměnila značné objemy dluhů za základní kapitál s cílem snížit poměr základního kapitálu vůči cizímu jmění u výrobců oceli, a zvýšit tak jejich konkurenceschopnost, aniž by přitom zohlednila obchodní hlediska, jak by to učinil soukromý investor. Komise došla po důkladné analýze informací uvedených v podnětu a při nedostatku jiných informací týkajících se spisu k závěru, že tato opatření jsou považována za výhodu ve smyslu čl. 6 písm. a) základního nařízení.
(201)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení, protože je omezena pouze na vybrané subjekty s účastí státu, přičemž poskytování tohoto financování se odvíjí pouze od vůle orgánu o ní rozhodujícím a nevychází z žádných objektivních kritérií. Lze tedy učinit závěr, že tento program představuje napadnutelnou subvenci poskytnutou vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku.
c) Výpočet výše subvence
(202)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda, kterou získal příjemce, je jednorázová a je stanovena v plné výši swapu dluhů za aktiva, tj. jako částka prominutého dluhu. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody ze strany čínské vlády jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše subvence vypočtena s ohledem na období šetření na základě obvyklého trvání odpisu aktiv společností, v jejichž prospěch byla tato subvence poskytnuta. Částka byla upravena připočtením úroku, který v průběhu uvedeného období vznikl, s cílem zohlednit nárůst hodnoty tohoto přínosu, čímž byla stanovena celková výhoda daného programu pro příjemce. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se tato výše subvence přepočte na objem výroby dotčeného výrobku v průběhu období šetření, jelikož subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(203)
Takto získaná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,05 %. Výpočet subvenční sazby pro společnosti zařazené do vzorku a ostatní spolupracující výrobce nebyl nutný z důvodů popsaných v 196. a 197. bodě odůvodnění.
3.3.3.2. Účast na základním kapitálu
a) Popis
(204)
Ve stížnosti se tvrdí, že čínská vláda poskytla v průběhu let značné objemy hotovosti výrobcům oceli prostřednictvím doplnění kapitálu. V podnětu se tvrdí, že čínská vláda (prostřednictvím různých státem vlastněných subjektů) získala podíly ve společnostech, v nichž již byla hlavním akcionářem bez získání dodatečných akcionářských práv. V podnětu jsou rovněž podrobně uvedeny obchodní operace týkající se státem ovládaných subjektů, včetně společnosti China International Capital Corporation (CICC) a komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(205)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda o tomto programu nepředložila žádné informace (viz 196. a 197. bod odůvodnění výše), zjištění o tomto programu vycházejí z informací obsažených v podnětu, podpořených příslušnými zdroji. Doplnění základního kapitálu představuje přímý převod peněžních prostředků ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Tyto finanční příspěvky poskytla vláda prostřednictvím veřejnoprávních subjektů zapojených do těchto obchodních operací, včetně společností CICC a komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Stížnost obsahuje konkrétní důkazy o kapitálových příspěvcích, pokud jde o státem vlastněný podnik na výrobu oceli, v němž společnost CICC vystupovala jako hlavní upisovatel a správce emise akcií. Podle informací ve stížnosti, je společnost CICC vlastněna z 51 % státem a ovládá ji komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, jež v souvislosti s konkrétními obchodními operacemi popsanými v podnětu rovněž vystupovala jako subjekt čínské vlády, který ovládá státem vlastněný podnik na výrobu oceli (pokud jde o analýzu role Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv viz 64.-66. bod odůvodnění výše). Tyto obchodní operace byly tudíž provedeny čínskou vládou prostřednictvím veřejnoprávních subjektů ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení a příslušné judikatury WTO.
(206)
V případě těchto poskytnutí prostředků základního kapitálu se má za to, že společnostem, jež byly jejich příjemci, tak byla poskytnuta výhoda ve smyslu čl. 6 odst. 1 písm. a) základního nařízení, neboť jsou v rozporu s obvyklou investiční praxí soukromých investorů. Nesoulad poskytnutí tohoto doplnění základního kapitálu s postupy soukromých investorů je v podnětu podrobně prokázán. S ohledem na tyto konkrétní obchodní operace je v podnětu nejprve prokázáno, že státem vlastněný podnik na výrobu oceli zaplatil za svůj podíl na nové emisi akcií nadhodnocenou cenu, jež nebyla v souladu s přiměřenými tržními podmínkami, a dále pak, že využil takto získaných peněžních prostředků k nákupu státem vlastněných aktiv a ke kapitálovým investicím za ceny nižší než tržní. Podnět rovněž ukazuje, že čínská vláda platila stejnou cenu jako ostatní investoři, i když její akcie měly menší hodnotu, neboť nesly jiná práva a výnosy než akcie prodávané jiným akcionářům.
(207)
Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, neboť byly poskytnuty omezenému počtu vybraných subjektů, v nichž měla podíl čínská vláda. Lze tedy učinit závěr, že tento program představuje napadnutelnou subvenci poskytnutou vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku.
c) Výpočet výše subvence
(208)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Výše prospěchu, jenž příjemci získali, je stanovena ve výši doplnění základního kapitálu. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše subvence vypočtena s ohledem na období šetření na základě obvyklého trvání odpisu aktiv společností, v jejichž prospěch byla tato subvence poskytnuta.Částka byla upravena připočtením úroku, který v průběhu uvedeného období vznikl, s cílem zohlednit nárůst hodnoty tohoto přínosu, čímž byla stanovena celková výhoda daného programu pro příjemce. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(209)
Takto získaná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,08 %. Výpočet subvenční sazby pro společnosti zařazené do vzorku a ostatní spolupracující výrobce nebyl nutný z důvodů popsaných ve 196. a 197. bodě odůvodnění.
3.3.3.3. Nevyplacené dividendy
a) Popis
(210)
V podnětu se tvrdí, že podle opatření čínské vlády nemusí státem vlastněné podniky, včetně oceláren vyrábějících ocel s organickým povlakem, vyplácet vládě, jež je vlastní, v případě zisku dividendy. V důsledku toho jsou státem vlastnění výrobci oceli schopni podle tohoto programu financovat značné investice ze zisku, který nebyl rozdělen na výplatu dividend.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(211)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila žádné informace o výplatě dividend od státem vlastněných výrobců oceli (viz 196. a 197. bod odůvodnění výše), zjištění o tomto programu vycházejí z informací obsažených v podnětu, podpořených příslušnými zdroji. Pokud čínská vláda nepožaduje vyplacení dividend, jež jsou běžně vypláceny soukromým investorům za jejich akcie, musí být nevyplacené dividendy považovány za skrytý grant ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení nebo za ušlé příjmy podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tyto skryté granty byly poskytnuty vládou prostřednictvím subjektu, jenž přímo drží akcie státem vlastněných výrobců oceli, tj. v zásadě komisí pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Analýza týkající se komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv ukazuje, že vykonává funkce státní správy (podrobné informace viz 64.-66. bod odůvodnění výše).
(212)
Částky v plné výši nevyplacených dividend jsou považovány za částky, které poskytují státem vlastněným výrobcům oceli výhodu ve smyslu článku 6 písm. a) základního nařízení, neboť jsou v rozporu s obvyklou investiční praxí soukromých investorů, kteří obyčejně vyžadují vyplacení dividend podle jim odpovídajících akciových podílů. Pokud jde o státem vlastněné podniky v částečném vlastnictví soukromých investorů, výše výhod odpovídá objemu nevyplacených dividend, jež mezi ně byly poměrným způsobem rozděleny.
(213)
Tyto subvence jsou specifické podle čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť byly poskytnuty omezenému počtu vybraných subjektů, v nichž měla podíl čínská vláda. Lze tedy učinit závěr, že tento program představuje napadnutelnou subvenci poskytnutou vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku.
c) Výpočet výše subvence
(214)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše nevyplacených dividend. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(215)
Takto získaná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 1,36 %. Výpočet subvenční sazby pro výrobce zařazené do vzorku a ostatní spolupracující výrobce nebyl nutný z důvodů popsaných v 196. a 197. bodě odůvodnění.
3.3.4. PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE DANĚ Z PŘÍJMU A OSTATNÍCH PŘÍMÝCH DANÍ
3.3.4.1. Daňová opatření pro odpočet výdajů na výzkum a vývoj
(216)
Tento program poskytuje výhodu společnostem, které zavádějí nové technologie, nové výrobky nebo nové způsoby výroby. Způsobilé společnosti mohou snížit své daně z příjmu právnických osob o 50 % skutečně vynaložených nákladů na schválené projekty.
(217)
Je třeba poznamenat, že přestože čínská vláda omezila své odpovědi na dotazník a na písemné upozornění na nedostatky pouze na programy, jichž využívají společnosti zařazené do vzorku, neposkytla o uvedeném programu žádné informace, přestože jedna ze společností zařazených do vzorku uvedla ve svých odpovědích na dotazník informace týkající se přínosu tohoto programu. V návaznosti na inspekci na místě, při které byla znovu požádána, aby poskytla potřebné informace, předložila čínská vláda neúplnou dodatečnou odpověď týkající se uvedeného programu. Přes pozdní poskytnutí této informace požádal inspekční tým o vysvětlení několika otázek (viz 219. bod odůvodnění níže), ta ovšem poskytnuta nebyla. V důsledku toho Komise musela založit svá zjištění na nejpřesnějších skutečnostech, které měla k dispozici.
a) Právní základ
(218)
Tento program je poskytován jako preferenční daňové zacházení ve smyslu čl. 30 odst. 1 zákona ČLR o dani z příjmu právnických osob (nařízení č. 63 prezidenta Čínské lidové republiky, jež vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2008), článku 95 nařízení ČLR o provádění právních předpisů k dani z příjmů právnických osob (vyhláška č. 512 Státní rady ČLR) a pokynů pro klíčové oblasti (oznámení č. 6, 2007). Vyhlášku č. 512 ani oznámení č. 6 čínská vláda pro účely tohoto řízení neposkytla.
b) Způsobilost
(219)
Jak je uvedeno výše, čínská vláda neposkytla v odpovědi na dotazník a písemné upozornění na nedostatky žádné relevantní informace ohledně daného programu. V dokumentu předloženém v průběhu kontroly na místě čínská vláda uvedla, že pouze „poplatky spojené s výzkumem a vývojem, které vynakládají podniky v souvislosti s rozvojem nových technologií, výrobků a dovedností“ lze v rámci zdanitelného příjmu uznat pro účely jejich odpočtu. Čínská vláda však podrobně nevyložila smysl pojmů „nové technologie“, „nový výrobek“ a „nové dovednosti“. Komise rovněž usilovala o přesné vymezení těchto pojmů při svém ověření na místě u společnosti Zhejiang Huadong, avšak společnost nebyla schopna poskytnout žádné konkrétní vysvětlení a odpověděla, že se jedná pouze o obecné pojmy.
(220)
Nicméně v rámci šetření, jež se týkalo bezdřevého natíraného papíru, bylo stanoveno, že pro tento program jsou způsobilé pouze projekty společností v odvětví nových a špičkových technologií, jež pobírají primární podporu od státu a dále projekty uvedené na seznamu pokynů pro klíčové oblasti a industrializaci odvětví špičkových technologií v rámci stávající priority pro rozvoj, jež schválila národní komise pro rozvoj a reformy (64). Vzhledem k tomu, že v tomto řízení nebyly poskytnuty žádné nové příslušné informace, jež by toto zjištění vyvrátily, dochází se k závěru, že uvedený program není obecně k dispozici, neboť jej může využít pouze omezené množství vybraných průmyslových odvětví / společností / projektů.
c) Provádění v praxi
(221)
Podle odpovědi čínské vlády podniky, které mají v úmyslu požádat o tuto daňovou úlevu, musí podat žádost o vrácení daně z příjmů a „další příslušné dokumenty“ správci daně, avšak v odpovědi nebylo uvedeno, o jaké další příslušné dokumenty se konkrétně jedná. V rámci šetření týkajícího se bezdřevého natíraného papíru bylo stanoveno, že společnost, jež hodlá požádat o výhodu podle tohoto programu, musí podat podrobné informace o projektech z oblasti výzkumu a vývoje místnímu úřadu pro vědu a technologie a pouze po jejím posouzení vydá daňový úřad oznámení o příslušném schválení. Po schválení je částka podléhající dani z příjmu právnických osob snížena o 50 % skutečně vynaložených nákladů na schválené projekty (65).
d) Výsledky šetření
(222)
Tento program využíval během období šetření jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců, společnost Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd,. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a vzhledem k její pozdní a neúplné odpovědi ve věci tohoto programu nebylo možné určit postup podávání a schvalování žádostí, který se vztahuje na společnosti, jež daného programu využívají. Jak je uvedeno výše, Komise se musela částečně spoléhat na skutečnosti zjištěné v rámci šetření, jež se týkalo bezdřevého natíraného papíru.
e) Závěr
(223)
Tento program by měl být považován za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě ušlých vládních příjmů, neboť přiznává prospěch společnostem, které jsou příjemci této subvence.
(224)
Čínská vláda byla požádána, aby poskytla informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik mohou subvenci získat pouze určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda ve své odpovědi na dotazník a na písemné upozornění na nedostatky tyto informace neposkytla. Kromě toho se informace předložené v této souvislosti během inspekce na místě zdají být neúplné s ohledem na zjištění týkající se stejného programu, který, jak bylo zjištěno v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, využívaly určité společnosti. S ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být stanovení specifičnosti subvence, „průkazně doloženo“, musela Komise při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení. Nejlepší dostupné údaje zahrnovaly i výsledky šetření týkajícího se bezdřevého natíraného papíru.
(225)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobní odvětví oceli s organickým povlakem. Navíc se nejeví, že by byla dána objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Je třeba poznamenat, že nedostatečná spolupráce ze strany čínské vlády neumožňuje, aby Komise posoudila, je-li takovéto objektivní kritérium k dispozici.
(226)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(227)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti k úhradě podle běžné daňové sazby, po odečtení částek zaplacených na základě dalšího 50 % odpočtu za skutečně vzniklé náklady v souvislosti s výzkumem a vývojem u schválených projektů. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(228)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, tj. skupina společností Huadong, tento program využívá. Subvenční sazba zjištěná pro Huadong Group činí 0,19 %.
(229)
Vážená průměrná sazba subvence pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,09 %.
(230)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, tj. 0,19 %.
3.3.4.2. Daňové úlevy pro centrální a západní regiony
(231)
Tento program nabízí výhodu společnostem sídlícím v centrálních a západních regionech. Na způsobilé společnosti se vztahují preferenční sazby daně z příjmu ve výši 15 % namísto běžné sazby daně z příjmu ve výši 25 % uplatňované v Číně.
(232)
Čínská vláda byla požádána v dotazníku, v písemném upozornění na nedostatky a znovu během inspekce na místě, aby poskytla o tomto programu příslušné informace. Čínská vláda ve své reakci na dotazník a dopis o nedostatcích neodpověděla na žádnou z těchto otázek a uvedla, že tento program již neplatí, neboť byl ukončen ke dni 31. prosince 2010, a rovněž tvrdila, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program během období šetření nevyužívala. Toto tvrzení však bylo v rozporu s odpověďmi jednoho z vyvážejících výrobců (Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd) a s důkazy, jež byly shromážděny během ověřovací návštěvy na místě u této společnosti.
a) Právní základ
(233)
Tento program je poskytován za účelem preferenčního daňového zacházení podle Oznámení o příznivé daňové politice pro rozvoj západního regionu (vydaného ministerstvem financí, všeobecným daňovým úřadem a celním úřadem, s účinností od 1. ledna 2001), které bylo aktualizováno Oznámením o dalším provádění daňových opatření v rámci strategie pro rozvoj západního regionu (vydaného ministerstvem financí, všeobecným daňovým úřadem a celním úřadem, s účinností od 1. ledna roku 2011), které prodlužuje platnost tohoto programu do 31. prosince 2020.
b) Způsobilost
(234)
Je třeba poznamenat, že čínská vláda ve své odpovědi na dotazník, písemné upozornění na nedostatky či při inspekci na místě nepředložila odpovědi na žádnou z otázek ohledně tohoto programu. Podle Oznámení o příznivé daňové politice pro rozvoj západního regionu je však toto preferenční daňového zacházení k dispozici pro podporované typy podniků v západním regionu (podporované podniky jsou takové, v nichž se hlavní podnikatelská činnost podílí alespoň 70 % na jejich celkových příjmech, jak je uvedeno v seznamu výrobních odvětví, výrobků a technologií podporovaných státem). Během inspekce na místě ve společnosti Chongqing Wanda, společnost potvrdila, že důvodem pro preferenční sazbu daně je, že patří do kategorie podporovaných průmyslových odvětví v západním a centrálním regionu.
c) Provádění v praxi
(235)
Ani čínská vláda, ani společnost Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd neposkytla informace o fungování a provádění tohoto programu. Podle oběžníku Státní rady týkajícího se různých politik pro provádění rozvoje velkých západních regionů v Číně je ke snížení běžné daňové sazby z 25 % na preferenční sazbu 15 % nezbytné schválení lidovou vládou na úrovni provincie. V každoročním daňovém přiznání týkající se daně z příjmu společnosti je odečtená (osvobozená) daň z příjmu uvedena pod bodem 28 - odečtená daň.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(236)
Tento program během období šetření využíval jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců, společnost Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády je obtížné posoudit postup podávání a schvalování žádostí, který se vztahuje na společnosti, jež tohoto programu využívají. Komise musela vyvodit své vlastní závěry z předložených dokumentů, které tvoří právní základ uvedeného programu, bez možnosti požádat čínskou vládu o příslušné vysvětlení.
e) Závěr
(237)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, čímž přijímající společnosti získávají výhodu.
(238)
Čínská vláda byla požádána, aby poskytla informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, jakož i k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik mohou subvenci získat pouze určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. S ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle kterého musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, tak musela Komise podle článku 28 základního nařízení svá zjištění opřít pouze o dostupné údaje.
(239)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a výrobní odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobce oceli s organickým povlakem, kteří kromě toho musejí mít sídlo v určitém čínském regionu. Navíc se nejeví, že by byla dána objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Je třeba poznamenat, že nedostatečná spolupráce ze strany čínské vlády neumožňuje, aby Komise posoudila, je-li takovéto objektivní kritérium k dispozici.
(240)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(241)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby po odečtení výše daně zaplacené na základě preferenční daňové sazby z příjmu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(242)
Subvenční sazba zjištěná pro Panhua Group činí 0,03 %.
(243)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,02 %.
(244)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 0,04 %.
3.3.5. OSTATNÍ PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE DANĚ Z PŘÍJMU, PRO KTERÉ ČÍNSKÁ VLÁDA NEPOSKYTLA ODPOVĚDI VŮBEC NEBO JEN NA NEDOSTATEČNÉ ÚROVNI.
(245)
V podnětu bylo podrobně uvedeno několik údajných subvenčních programů, pokud jde o vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a/nebo nespolupracující při šetření. Komise požádala čínskou vládu, aby o těchto programech poskytla informace v původním a doplňujících dotaznících, a následně měla dostatek příležitostí, aby své odpovědi ohledně uvedených programů předložila. Čínská vláda se rozhodla, že poskytne pouze odpovědi týkající se údajných subvenčních programů v případě dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tento postoj zastávala v průběhu celého řízení. Čínská vláda však pro některé z těchto programů předložila informace a důkazy o tom, že programy byly ukončeny a v období šetření nebyly v platnosti. Komise tyto důkazy předložené čínskou vládou ve svých zjištěních zohlednila.
(246)
Pokud jde o všechny další programy, čínská vláda žádné informace či důkazy nepředložila. Vzhledem ke skutečnosti, že spolupráce čínské vlády byla v tomto řízení značně nedostatečná, neměla Komise možnost získat od vyvážejících výrobců o těchto programech zahrnutých v podnětu žádné informace ani důkazy. Komise ověřila, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku neměli na tyto programy nárok nebo je nevyužívali (zejména z důvodu, že byli v soukromém vlastnictví nebo se nacházeli mimo oblast působnosti programu nebo z důvodu jejich poměrně omezené velikosti). Komise proto musela určit existenci programu, a stanovit zbytkové clo týkající se všech ostatních programů, k nimž čínská vláda nepředložila informace a které nebyly k dispozici pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku nebo jimi nebyly využity, a to na základě důkazů obsažených ve spisu v souladu s ustanoveními čl. 28 odst. 1 základního nařízení.
3.3.5.1. Slevy na daň z příjmu za nákup výrobního zařízení vyrobeného na vnitřním trhu
a) Popis
(247)
Tento program umožňuje společnosti uplatnit daňové úlevy na nákup tuzemského zařízení, pokud je projekt v souladu s průmyslovou politikou čínské vlády. Na dodatečné zvýšení daňové povinnosti z předchozího roku se může uplatňovat daňová úleva až do výše 40 % nákupní ceny tuzemského zařízení.
b) Právní základ
(248)
Právním základem tohoto programu jsou prozatímní opatření, která se týkají slevy na dani z příjmu u investic do zařízení vyrobených v tuzemsku pro projekty technologické modernizace ze dne 1. července 1999 a oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření státní daňové správy týkající se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] s účinností od 1. ledna 2008.
c) Nedostatečná spolupráce
(249)
Čínská vláda odpověděla, že tento program byl ukončen počínaje lednem 2008, a to v souladu se zmíněným oznámením č. 52, a že pokud je jí známo, žádný jiný program jej nahradil. Komise požádala čínskou vládu, aby poskytla další příslušné informace, zejména podrobné údaje týkající se harmonogramu pro postupné ukončení výhod. Čínská vláda tyto informace neposkytla a omezila svou odpověď na skutečné výhody, jež získali všichni výrobci oceli s organickým povlakem, přičemž pouze odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku v rámci dotazníku. Komise již vysvětlila důvody, proč byla čínská vláda požádána, aby poskytla informace o všech výrobcích oceli s organickým povlakem, a nikoli pouze o výrobcích zařazených do vzorku (viz 34. a 35. bod odůvodnění výše). Kromě toho čínská vláda neposkytla ani informace týkající se výrobců zařazených do vzorku, přičemž pouze učinila odkaz na jejich odpovědi. Komise se domnívá, že nestačí poskytnout důkaz o ukončení programu, aniž by byly předloženy dodatečné důkazy o postupném ukončení skutečných výhod v rámci daného programu a o případných náhradních programech. S ohledem na tento program, může být daňová výhoda (tj. daňový zápočet) vzniklá v určitém roce ve skutečnosti používána v jiném daňovém období, a tudíž mohou výhody přesahovat období své platnosti i v případě, že program byl již mezitím ukončen. Ukázalo se, že další „ukončené“ daňové programy dále poskytují výhody po dobu několika let po úředně stanoveném okamžiku skončení jejich platnosti. Může se jednat i o případ, kdy výše přidělených výhod je po určité období neobvykle vysoká. Vzhledem k tomu, že čínská vláda v tomto ohledu žádné informace neposkytla, vychází Komise při svých zjištěních z informací obsažených ve spisu (v tomto případě podnětu) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(250)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje příjemcům výhodu ve výši, která se rovná daňové úspoře ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, neboť daňová úspora závisí na přednostním používání domácího zboží na úkor zboží dováženého.
e) Výpočet výše subvence
(251)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že tento program dosud nebyl v antisubvenčním řízení orgánů Unie posouzen a že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí orgánů USA. Při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních se v tomto nařízení bere mimo jiné ohled na to, zda v příslušném programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížila. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z uvedeného šetření.
(252)
Takto zjištěná subvenční sazba týkající se daného programu během období šetření u všech nespolupracujících společností činí 0,38 %, což je sazba stanovená pro tento program v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 26) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (66).
3.3.5.2. Preferenční daňové schéma pro společnosti, které využívají nejnovější a špičkové technologie
a) Popis
(253)
Na základě tohoto programu může podnik, jenž žádá o vydání osvědčení pro podnik využívající nejnovější a špičkové technologie, využívat snížené sazby u daně z příjmů ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %. Tento program byl shledán napadnutelným, jak ze strany Unie při šetření případu bezdřevého natíraného papíru, tak ze strany orgánů USA. (67)
b) Právní základ
(254)
Právním základem tohoto programu je článek 28 zákona ČLR o dani z příjmů podniků (zákon č. 63 vyhlášený dne 16. března 2007), jakož i správní opatření pro podniky, které využívají nejnovější a špičkové technologie, a oznámení státní daňové správy o otázkách úhrady daně z příjmů podniků, které využívají nejnovější a špičkové technologie (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Nedostatečná spolupráce
(255)
Čínská vláda odpověděla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise proto svá zjištění o daném programu založila na informacích, které jsou obsažené ve spisu (zjištění ve věci bezdřevého natíraného papíru a podnět v tomto případu) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(256)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře, kterou může prostřednictvím tohoto programu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení získat. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože je omezena na některé podniky a odvětví, jež patří do kategorie podporovaných, jako jsou ty, které působí v ocelářském průmyslu. Navíc neexistují žádná objektivní kritéria stanovená právními předpisy nebo orgánem poskytujícím subvenci, pokud jde o způsobilost pro tento program, a nárok na subvenci není automatický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(257)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření již v předchozím antisubvenčním řízení ze strany orgánů Unie, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 452/2011 ze dne 6. května 2011 o uložení konečného antisubvenčního cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (68), dle potřeby náležitě upravené, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(258)
Subvenční sazba zjištěná pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,9 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v nařízení uvedeném v předchozím bodě odůvodnění.
3.3.5.3. Úlevy na dani z příjmu pro podniky, které se zabývají komplexním využívání zdrojů („zvláštní suroviny“)
a) Popis
(259)
Tento daňový program umožňuje, aby podniky, které využívají jakoukoli ze surovin uvedených v katalogu pro úlevy na dani z příjmu pro podniky, jež využívají komplexní zdroje coby svou hlavní výrobní surovinu a které vyrábějí výrobky uvedené ve stejném katalogu podle státních a průmyslových norem, zahrnuly takto získané příjmy do celkových příjmů na základě snížené sazby 90 %. Při výpočtu daně z příjmu tak společnosti mohou odečíst 10 % příjmů. Tato výjimka se uděluje na dobu pěti let.
b) Právní základ
(260)
Právní základ tohoto programu tvoří článek 33 zákona ČLR o dani z příjmů podniků, článek 99 nařízení Státní rady o provádění zákona ČLR o dani z příjmů podniků a katalog úlev na dani z příjmu pro podniky zabývající se komplexním využívání zdrojů.
c) Nedostatečná spolupráce
(261)
Čínská vláda uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise proto ve svých zjištěních o tomto programu vycházela z informací obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu), v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(262)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje výhodu pro příjemce ve výši daňových úspor podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože je omezena pouze na některé podniky využívající jako primárních surovin zdroje uvedené ve výše zmíněném katalogu daňových úlev, a to za účelem výroby výrobků uvedených v tomto katalogu.
e) Výpočet výše subvence
(263)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody, vycházela Komise ve svých zjištěních z informací obsažených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(264)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,01 %.
3.3.5.4. Daňová úleva na nákup speciálního zařízení
a) Popis
(265)
Tento program umožňuje společnostem, aby vyrovnaly 10 % nákladů na nákup speciálního zařízení použitého pro ochranu životního prostředí, úsporu energie a vody a bezpečnost při výrobě oproti dani z příjmu právnických osob splatné v roce, kdy bylo zařízení zakoupeno. Zbývající část 10 % investované částky může být převedena do následujících pěti let.
b) Právní základ
(266)
Právní základ tohoto programu tvoří článek 34 ČLR zákona o dani z příjmů podniků, článek 100 nařízení Státní rady o provádění zákona ČLR o dani z příjmů podniků.
c) Nedostatečná spolupráce
(267)
Čínská vláda odpověděla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise proto ve svých zjištěních o tomto programu vycházela z dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(268)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje výhodu pro příjemce ve výši daňových úspor podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(269)
Pokud jde o specifičnost tohoto programu, Komise se domnívá, že vzhledem k nedostatku informací ve spisu nemůže pokračovat v dalších zjištěních a dospět tak ke konečnému zjištění o specifičnosti tohoto programu. Komise proto nemohla tento program dále posoudit.
3.3.5.5. Preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu
a) Popis
(270)
Tento program umožňuje společnostem, které se nacházejí v severovýchodním regionu (včetně provincií Liaoning, Jilin a Heilongjiang a obce Dalian), aby zaprvé snížily pro daňové účely délku odpisů dlouhodobého majetku až o 40 %, a tím zvýšily roční částku odpisů odečitatelných od daně z příjmu, a zadruhé, aby se zkrátila doba odpisů nehmotného majetku až o 40 % pro daňové účely, což vede ke zvýšení každoročních odpočtů z daně. Podle dokumentu vydaného ministerstvem financí a státní daňovou správu mohou daňoví poplatníci z řad právnických osob v určitých odvětvích, včetně metalurgického, využít rovněž dalších výhod týkajících se DPH, daně ze zdrojů a daně z příjmu právnických osob, zejména při pořizování dlouhodobého majetku.
b) Právní základ
(271)
Právním základem tohoto programu je preferenční politika týkající se daně z příjmů podniků pro oživení společností staré průmyslové základny v severovýchodním regionu (Caishui, č. 153, 20. září 2004), oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o odpisech majetku a provádění programu amortizace v severovýchodní staré průmyslové základně (Caishui, č. 17, 2. února 2005). Čínská vláda předložila právní základ, který dokládá ukončení tohoto programu dne 1. ledna 2008, tj. oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o několika preferenčních politikách, pokud jde o daň z příjmů podniků (č. 1 [2008]).
c) Nedostatečná spolupráce
(272)
Vedle předložení výše uvedeného právního základu, který dokládá ukončení programu, čínská vláda ve vztahu k informacím týkajícím se případné výhody, jež mohla být na základě tohoto programu poskytnuta, pouze odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise dále konstatuje, že vzhledem k tomu, že tento program poskytuje subvence na nákup dlouhodobého majetku, který lze odepisovat více let, a vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila žádné podrobnosti o postupném ukončování výhod podle tohoto programu ani o případných zbývajících výhodách, které stále nejsou uplatněny v celém rozsahu, rozhodla se při svých zjištěních o tomto programu vycházet z informací obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu a v příslušných zjištěních USA) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(273)
Tento program poskytuje subvence ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výhoda podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení se rovná daňové úspoře, kterou získaly způsobilé podniky odpočtem zrychlených odpisů a amortizací nákladů na nákup dlouhodobého majetku. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je omezena na podniky nacházející se ve vymezené územní oblasti, tj. v severovýchodním regionu.
e) Výpočet výše subvence
(274)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou příjemcem se považuje rozdíl mezi výší daně, která by byla pro daná aktiva zaplacena během období šetření při odpisu stanoveném v obvyklé výši, a skutečně zaplacenou částkou v rámci zrychleného odepisování. Vzhledem k tomu, že tento program dosud nebyl v antisubvenčním řízení orgánů Unie posouzen a že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů (69)) orgánů USA. Jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z daného šetření.
(275)
Takto zjištěná subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,08 %, což je sazba stanovená pro program týkající se osvobození od daně z příjmů pro investory ve vymezených územních oblastech v rámci Liaoning v US Decision Memorandum of 3 June 2010 on Wire Decking (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 3. června 2010 týkající se potahů drátů (strana č. 25) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 111/10, s. 32902 / 10. června 2010)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (70).
3.3.5.6. Osvobození od daně z příjmu u investic do technologické renovace na vnitrostátní úrovni
a) Právní základ
(276)
Právním základem pro tento program je dokument týkající se auditu daně z příjmu podniků, pokud jde o správu investičních úvěrů pro technologickou transformaci tuzemských zařízení, přijatý státní daňovou správou, č. 13 ze dne 17. ledna 2000 a oznámení týkající se vyhlášení a šíření opatření pro správu státních klíčových projektů pro technologickou obnovu.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(277)
Čínská vláda odpověděla, že tento program byl ukončen ke dni 1. ledna 2008 prostřednictvím oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření státní daňové správy týkajícího se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] státní daňové správy. Vzhledem k tomu, že tento program poskytuje opakující se daňové výhody, které byly od roku 2008 ukončeny, a vzhledem k tomu, že neexistují žádné důkazy o tom, že by byly uplatňovány jakékoli zbývající dosud nečerpané výhody během období šetření, dospěla Komise k závěru, že tento program není napadnutelný.
3.3.5.7. Různé místní daňové úlevy
a) Popis
(278)
Podnět uvádí řadu daňových úlev, které jsou k dispozici v několika provinciích (tj. Shandong, město Chongqing, region Guangxi Zhuang, střední a západní regiony) v podobě snížené sazby daně z příjmu právnických osob ve výši 15 % oproti všeobecně uplatňované daňové sazbě 25 %.
b) Právní základ
(279)
Podnět uvádí právní základ pro daňovou slevu v provincii Shandong, a to sníženou sazbu daní z příjmu na základě zeměpisné polohy (provincie Zheijang a Shandong): zákon ČLR o dani z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi a pro zahraniční podniky, čl. 7, přijatý dne 9. dubna 1991, č. 45.
c) Nedostatečná spolupráce
(280)
Čínská vláda pouze uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v průběhu období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se jejich případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Kromě argumentů odkazujících na povinnost čínské vlády poskytnout úplné odpovědi (viz 34.-35. bod odůvodnění výše) Komise uvádí, že alespoň jedna z nižších daňových sazeb uvedených v této části poskytla výhodu jednomu ze spolupracujících vývozců (viz 231. bod odůvodnění a dále). Komise proto při posouzení tohoto programu vychází z informací obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu a v příslušných zjištěních USA) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(281)
Tento program poskytuje subvence ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tato opakující se výhoda se rovná částce daňové úspory získané díky nižší sazbě daně z příjmu právnických osob podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický, neboť je omezený na společnosti sídlící ve vymezených územních oblastech ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(282)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby snížené o částku zaplacenou podle preferenční daňové sazby. Vzhledem k tomu, že tento program dosud nebyl v antisubvenčním řízení orgánů Unie posouzen a že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států. Jak bylo již uvedeno, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z daného šetření.
(283)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program činí během období šetření u všech nespolupracujících společností 0,66 %, což je sazba stanovená pro program týkající se snížené daně z příjmu na základě zeměpisné polohy v US Decision Memorandum on Certain Tow Behind Lawn Groomers and Certain Parts Thereof (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 12. června 2009 týkající se určitých přívěsných zařízení sekaček na trávu a některých jejich příslušných částí) (strana č. 11) (Federální rejstřík / sv. 74, č. 117, s. 29180. / 19. června 2009)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (71).
3.3.5.8. Osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
a) Popis
(284)
Tento program se skládá z preferenčního daňového zacházení pro podniky se sídlem v Číně, které jsou akcionářem v jiných podnicích se sídlem v Číně v podobě osvobození tuzemských mateřských podniků od daně z příjmu z určitých dividend, bonusů a jiných kapitálových investic. Tento program byl napadnut v antisubvenčním řízení Unie týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (72).
b) Právní základ
(285)
Právním základem je článek 26 zákona ČLR o dani z příjmů podniků, článek 83 nařízení o provádění zákona ČLR o dani z příjmů podniků, vyhláška č. 512 Státní rady zveřejněná dne 6. prosince 2007.
c) Nedostatečná spolupráce
(286)
Čínská vláda odpověděla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužila a pokud jde o informace týkající se případných výhod, získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise se proto rozhodla vycházet při svých zjištěních o tomto programu z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení, a to ze zjištění uvedených v rozhodnutí o bezdřevém natíraném papíru.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(287)
Uvedený program poskytuje subvence ve formě ušlých příjmů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tato výhoda se rovná výši daňových úspor pramenících z osvobození od daně z dividend, bonusů a jiných kapitálových investic pro podniky se sídlem v Číně v souladu s čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický de iure ve smyslu ustanovení čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán, který subvenci poskytuje, omezen na podniky se sídlem v Číně, jimž plynou od jiných podniků se sídlem v Číně příjmy z dividend - na rozdíl od podniků, které investují do podniků zahraničních. Uvedený program je rovněž specifický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení vzhledem k tomu, že je výhradně určen významným odvětvím a projektům podporovaným státem, jako je ocelářský průmysl (viz např. 182. bod odůvodnění výše) a rovněž vzhledem k tomu, že neexistují žádná objektivní kritéria pro vymezení způsobilosti pro tento program a ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky.
e) Výpočet výše subvence
(288)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti se zahrnutím příjmu z dividend, jenž příjemcům plyne od jiných podniků se sídlem v Číně, po odečtení částky, kterou příjemci skutečně zaplatili při zohlednění osvobození dividend od daně. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření již v předchozím antisubvenčním řízení ze strany orgánů Unie, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(289)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,77 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru.
3.3.5.9. Preferenční daňový program pro subjekty se zahraničními investicemi
(290)
V podnětu jsou uvedeny následující preferenční programy týkající se daně z příjmu pro podniky se zahraničními investicemi:
-
Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro výrobní subjekty se zahraničními investicemi,
-
Místní programy na osvobození od daně z příjmu a její snížení pro výrobní podniky se zahraničními investicemi,
-
Slevy na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v tuzemsku,
-
Subvence na daň z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy.
(291)
Čínská vláda předložila příslušné právní základy, aby ukázala, že programy týkající se subjektů se zahraničními investicemi byly ukončeny zákonem ČLR o dani z příjmů právnických osob, přijatým dne 16. března 2007, a to v roce 2008 na 5. zasedání 10. Všečínského shromáždění lidových zástupců, a to:
-
Oznámení Státní rady o provádění přechodných preferenčních politik, pokud jde o daň z příjmů podniků č. 39 [2007] vydané Státní radou;
-
Oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření týkajících se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] státní daňové správy
(292)
Tato ustanovení ukazují, že do konce roku 2011 byly úlevy na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi postupně ukončovány. Čínská vláda rovněž uvedla, že žádný náhradní program pro subjekty se zahraničními investicemi neexistuje a že daňové zacházení, pokud jde o subjekty se zahraničními investicemi, je nyní stejné jako v případě ostatních daňových poplatníků z řad právnických osob. Komise konstatuje, že tyto preferenční programy týkající se daně z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi jsou stále napadnutelné, neboť výrobci oceli s organickým povlakem mohou stále využívat zbývající výhody alespoň po část období šetření do konce roku 2011, a nelze vyloučit, že existuje náhradní program pro subjekty se zahraničními investicemi po roce 2012. Komise se nicméně rozhodla, že programy s ohledem na nutnost snížit administrativní zátěž pro všechny zúčastněné strany dále posuzovat nebude, a to i s ohledem na blížící se konec přechodného období a chybějící údaje o případném náhradním programu.
3.3.6. PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE NEPŘÍMÝCH DANÍ A DOVOZNÍHO CLA
3.3.6.1. Dovozní clo a osvobození od DPH pro subjekty se zahraničními investicemi a některé domácí podniky používající dovážené zařízení v podporovaných odvětvích
a) Popis
(293)
Tento program stanoví osvobození od DPH a dovozních cel ve prospěch subjektů se zahraničními investicemi a tuzemských podniků pro dovoz kapitálového vybavení použitého v jejich výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem podporovaných projektech, jež vydávají čínské orgány nebo národní komise pro rozvoj a reformy v souladu s příslušnými právními předpisy týkajícími se investicí, daní a cel. Tento program byl napadnut v antisubvenčním řízení EU týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (73).
b) Právní základ
(294)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky v případě dováženého zařízení, Guo Fa č. 37/1997, sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, oznámení národní komise pro rozvoj a reformy č. 316 2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi a podniky domácí, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.
c) Nedostatečná spolupráce
(295)
Čínská vláda tvrdila, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod, získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34. bod odůvodnění a dále), a při svých zjištěních o tomto programu tak bude vycházet z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení, a to ze zjištění uvedených v řízení o bezdřevém natíraném papíru.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(296)
Tento program je považován za subvenci v podobě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), neboť subjekty se zahraničními investicemi a další způsobilé tuzemské podniky jsou osvobozené od platby DPH a/nebo jiných cel, které by byly jinak splatné v případě, že by podniky nevlastnily osvědčení o státem podporovaných projektech vydané Národní komisí pro rozvoj a reformy. Proto představuje výhodu pro společnosti z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tento program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky, které investují v rámci konkrétní obchodní kategorie taxativně vymezené zákonem a které získaly osvědčení o státem podporovaných projektech. Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(297)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Výše výhody, kterou příjemci získali, je stanovena ve výši osvobození dovezeného zařízení od DPH a cla. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření již v předchozím řízení o vyrovnávacím clu ze strany Unie, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(298)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,89 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru.
3.3.6.2. Vracení DPH subjektům se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená na domácím trhu
a) Popis
(299)
Tento program poskytuje výhody subjektům se zahraničními investicemi v podobě vracení DPH při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu. Zařízení nesmí být klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození a jeho hodnota nesmí překročit celkový investiční limit pro subjekty se zahraničními investicemi podle „zkušebních správních opatření o nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu“. Tento program byl napadnut Unií v antisubvenčním řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (74) a orgány USA v řízení o uložení vyrovnávacího cla týkajícího se bezdřevého natíraného papíru z ČLR (75).
b) Právní základ
(300)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník státní daňové správy o vyhlášení prozatímních opatření o vracení daně při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu subjekty se zahraničními investicemi, č. 171, 199, 20.9.1999; oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření týkajících se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu státní daňové správy, č. 176 [2008] ministerstva financí.
c) Nedostatečná spolupráce
(301)
Čínská vláda tvrdila, že daný program byl ukončen výše uvedeným oznámením č. 176 [2008], a to od 1. ledna 2009. Komise požádala čínskou vládu, aby poskytla informace o skutečném skončení výhod, které mají být poskytovány v průběhu delšího období, neboť daný program je spojen s nákupem majetku vyrobeného na domácím trhu. Pokud jde o případné výhody, které mohly být na základě tohoto programu získány, čínská vláda pouze odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34. bod odůvodnění a dále). Komise také poukazuje na to, že oznámení č. 176 stanoví přechodné období pro pořizování způsobilého dlouhodobého majetku a pro podání přihlášky s cílem získat výhodu do 30. června 2009. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila informace o postupném ukončování výhod a vzhledem k tomu, že tyto výhody, jelikož jsou spojené s dlouhodobými aktivy, mohou být poskytovány po určité období a pokračovat i v období šetření, Komise při svých zjištěních o tomto programu vychází z dostupných informací podle článku 28 základního nařízení, a to ze zjištění uvedených v řízení o bezdřevém natíraném papíru.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(302)
Tento program je považován za subvenci ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), čímž poskytuje společnostem z řad příjemců výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky (subjekty se zahraničními investicemi), pokud jde o nákup zařízení, které není klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození. Vzhledem k tomu, že neexistují žádná objektivní kritéria pro omezení způsobilosti pro tento program a ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky, nic nenasvědčuje tomu, že by daný program nespecifický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Program je mimoto specifický ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, jelikož subvence závisí na přednostním použití domácího výrobku před dováženým.
e) Výpočet výše subvence
(303)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše DPH proplacené při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program ze strany Unie předmětem šetření již v předchozím řízení o vyrovnávacím clu, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(304)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,04 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru.
3.3.6.3. Odpočet DPH u dlouhodobých aktiv v centrálním regionu
a) Popis
(305)
Tento program se týká plátců DPH působících zejména v některých uvedených odvětvích, včetně metalurgického průmyslu. Program stanoví, že způsobilí plátci DPH, kteří se nacházejí ve 26 městech starých průmyslových základen centrálního regionu a kteří investují do některého dlouhodobého majetku, mohou odečíst částku DPH za dlouhodobý majetek od své celkové splatné částky DPH.
b) Právní základ
(306)
Právní základ tohoto programu tvoří sdělení ministerstva financí a státní daňové správy, kterým se vyhlašují prozatímní opatření na rozšíření oblasti působnosti, pokud jde o vyrovnání daně z přidané hodnoty v ústřední oblasti, č. 75, 2007, oznámení ministerstva financí a státní daňové správy týkající se otázek celostátního provádění reformy daně z přidané hodnoty, č. 170 [2008] ministerstva financí.
c) Nedostatečná spolupráce
(307)
Čínská vláda tvrdila, že tento program byl ukončen dnem 1. ledna 2009 prostřednictvím oznámení č. 170 [2008] a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34. bod odůvodnění a dále). Komise konstatuje, že vyhláška č. 170 stanoví, že výhody v oblasti DPH poskytované společnostem nacházejícím se v centrálním regionu končí na konci roku 2008 s možností převodu pouze do ledna 2009. Nicméně tyto výhody, jelikož jsou spojené s dlouhodobými aktivy, mohou být poskytovány po určité období a pokračovat i v období šetření; kromě toho se zdá, že oznámení obsahuje další preferenční systém DPH pro podniky nacházející se v centrální oblasti, jenž spočívá v snížení použitelné sazby DPH o jednu polovinu, a to od ledna 2009. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila vysvětlení, pokud jde o postupné ukončení zbývajících výhod v rámci tohoto programu, ani pokud jde o informace o případném náhradním programu, vychází Komise při svých zjištěních o daném programu z důkazů obsažených ve spisu podle článku 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(308)
Tento program je považován za subvenci ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), čímž poskytuje společnostem z řad příjemců výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jež se rovná částce úspory za DPH odečtené z nákupu dlouhodobých aktiv. Program je specifický v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož právní předpisy omezují přístup k němu na určité podniky, tj. výrobní podniky, které působí v uvedených odvětvích. Tento program je rovněž specifický podle čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť je omezen na určité oblasti, tj. města starých průmyslových základen centrálního regionu.
e) Výpočet výše subvence
(309)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše úspory za DPH odečtené z nákupu dlouhodobých aktiv. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl již v tomto řízení posuzován srovnatelný program týkající se DPH, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení uvedené v 297. a 298. bodě odůvodnění.
(310)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,89 %.
3.3.6.4. Jiné daňové výsady města Ma'anshan
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(311)
Podnět uvádí různé daňové výsady, kterých od roku 2008 do roku 2010 požívali výrobci oceli s organickým povlakem nacházející se ve městech Ma'anshan a Wuhan, včetně osvobození od daní za údržbu a výstavbu města a dodatečných poplatků na vzdělávací fondy. Komise požádala čínskou vládu, aby ji o těchto daňových výhodách informovala. Čínská vláda odpověděla, že požadované informace jsou pro účely šetření nepodstatné, neboť žádný z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku se nenachází ve městě Ma'anshan. Komise odkazuje na vysvětlení týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla informace rovněž ohledně nepodložených tvrzení o subvenci, pokud jde o společnosti nezařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše).
(312)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda žádné informace neposkytla, dochází Komise k závěru, že daňové výsady poskytované ve městech Ma'anshan a Wuhan představují subvenci ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bod ii). Daňové výsady poskytují výhodu společnostem z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť přinášejí daňové úspory ve výši rozdílu mezi zaplacenou částkou za daň a výší daně, která je mimo program běžně placena. Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť je omezen na podniky usazené v určitých vymezených regionech nebo v obcích v Ma'anshanu.
b) Výpočet výše subvence
(313)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(314)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,08 %.
3.3.7. GRANTOVÉ PROGRAMY
(315)
V podnětu se uvádí, že společnosti vyrábějící dotčený výrobek získaly od roku 2005 až do nedávné doby (včetně roku 2009) výhody z několika grantových programů a podprogramů. Nelze vyloučit, že platby v rámci tohoto programu buď stále probíhají nebo byly uskutečněny jednorázově v souvislosti s kapitálovými investicemi, a představují tedy pokračující výhody, které stále nejsou uplatněny v celém rozsahu během zvoleného patnáctiletého odpisového období. Přestože byla čínská vláda požádána, aby o těchto programech poskytla informace, žádná smysluplná odpověď nebyla z její strany předložena, a to ohledně žádného z uvedených programů. Vzhledem k tomu, že čínská vláda neposkytla odpovědi týkající se uvedených aspektů, vychází Komise při svých zjištěních z nejspolehlivějších dostupných informací v souladu s článkem 28 základního nařízení.
3.3.7.1. Program China World Top Brand
a) Právní základ
(316)
Jak je uvedeno v podnětu, právní základ tohoto programu tvoří:
-
Oběžník o provádění hodnocení výrobků, které se ucházejí o označení China World Top Brand, GZJH [2005] č. 95
-
Oznámení č. 5, 2005 čínského propagačního výboru pro strategii nejlepších značek, kterým se vyhlašuje seznam nejlepších čínských značkových výrobků
-
Oběžník týkající se provádění programu China World Top Brand v roce 2006, ZJZH [2006] č. 11
-
Oznámení č. 6, 2006 čínského propagačního výboru pro strategii nejlepších značek, kterým se vyhlašuje seznam nejlepších čínských značkových výrobků
-
Oznámení č. 6, 2007 čínského propagačního výboru pro strategii nejlepších značek, kterým se vyhlašuje seznam nejlepších čínských značkových výrobků
-
Oběžník týkající se provádění programu China World Top Brand v roce 2008, ZJZH [2008] č. 23
-
Opatření čínské vlády týkající se správy programu nejlepších čínských značkových výrobků
b) Způsobilost
(317)
Pouze výrobci, kterým bylo uděleno označení „China World Top Brand“, mají nárok na výhody plynoucí z tohoto programu. Podnět uvádí řadu výrobků z oceli, které získaly výše uvedené označení a které jsou vyráběny ocelářskými společnostmi, jež jsou předmětem tohoto šetření.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(318)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády vychází Komise při svých zjištěních z informací obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(319)
Tento program poskytuje finanční příspěvek v podobě grantů, netržních úvěrů a jiných pobídek, které představují přímý převod peněžních prostředků, a udělují výhody příjemcům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(320)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k ní je podle právních předpisů omezen pouze na určité podniky, tj. podniky, jejichž výrobky získaly označení „China World Top Brand“. Navíc neexistují žádná objektivní kritéria stanovená orgánem poskytujícím subvenci, pokud jde o způsobilost pro tento program, a nárok na subvenci není automatický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
d) Výpočet výše subvence
(321)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí orgánů Spojených států. Jak bylo již uvedeno, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z uvedeného šetření.
(322)
Takto zjištěná subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,13 %, což je aritmetický průměr stanovený pro podobné programy v US Decision Memorandum of 6 April 2009 on Citric Acid and Certain Citrate Salts (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 6. dubna 2009 týkající se kyseliny citronové a některých citrátových solí (strana č. 6) (Federální rejstřík / sv. 74, č. 69, s. 16836 / 13. dubna 2009)), US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 14. května 2010 týkající se ocelových výztuží do betonu (strana č. 29) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 98, s. 28557 / 21. května 2010)), US Decision Memorandum of 28 May 2010 on Certain Steel Grating (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. května 2010 týkající se některých ocelových mříží (strana č. 18) (Federální rejstřík / sv. 75, No. 109, s. 32362/ 8. června 2010), US Decision Memorandum of 28 March 2011 on Aluminium Extrusions (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. března 2011 týkající se hliníkových výlisků (strana č. 19) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 64, s. 18521 / 4. dubna 2011)) a US Decision Memorandum of 11 October 2011 on Multi-layered Wood Flooring (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 11. října 2011 týkající se vícevrstvých dřevěných podlahovin (strana č. 17) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 201, s. 64313 / 18. října 2011)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (76).
3.3.7.2. Programy a podprogramy pro známé značky (Chongqing Famous Brands, Hubei Province Famous Brands, Ma'anshan Famous Brands, Shandong Province Top Brands, Wuhan Famous Brands)
a) Právní základ
(323)
Jak je uvedeno v podnětu, právní základ tohoto programu, s ohledem na podprogram Shandong tvoří:
-
Sdělení o tisku a distribuci z roku 2003 týkající se politiky pro posílení a rozšíření vývozu do zahraničí v provincii Shandong LWJMJCZ, [2003] č. 180.
-
Politika pro rok 2004 týkající se posílení a rozšíření spolupráce v oblasti zahraničního obchodu a hospodářství v provincii Shandong, LWJMJCZ, [2003] č. 1037;
-
Politika pro rok 2005 týkající se posílení a rozšíření spolupráce v oblasti zahraničního obchodu a hospodářství v provincii Shandong;
-
Sdělení o tisku a distribuci z roku 2006 týkající se politiky pro posílení a rozšíření spolupráce v oblasti zahraničního obchodu a hospodářství v provincii Shandong, LCQ, [2006] č. 5.
-
Finanční prostředky určené na zvláštní ocenění pro rozvoj vývozních značek, Lucaiqizhi, 2008, č. 75.
b) Způsobilost
(324)
Tento program poskytuje výhody výrobcům těch výrobků, jež jsou označeny jako „známé značky“ a jsou určeny na vývoz. Podnět uvádí řadu výrobců dotčeného výrobku, kteří daný program využívali přinejmenším do roku 2009.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(325)
Podnět tvrdí, že tento program byl navržen s cílem podpořit tuzemská vyspělá výrobní odvětví a podpořit vývoz jejich výrobků na světové trhy. Hlavní rámec tohoto programu je vymezen v ústředním programu, přičemž vlády na provinční a místní úrovni podle něj vyvíjejí vlastní programy známých značek na podporu vývozu místních výrobků. USA tento grantový program napadly v rámci WTO (DS 387). Orgány USA se navíc proti tomuto programu bránily prostřednictvím několika řízení uvedených v podnětu. Komise rovněž napadla výhody poskytované tímto programem v případě bezdřevého natíraného papíru (77).
(326)
Program „známé značky“ poskytuje finanční příspěvky v podobě úvěrů se subvencovaným úrokem, financování výzkumu a vývoje a hotovostních finančních odměn za vývoz. Tyto pobídky představují přímý převod peněžních prostředků, čímž jsou příjemci poskytovány výhody ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(327)
Tato subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k ní je právními předpisy omezen pouze na podniky, které vyvážejí výrobky označené jako „známé značky“. Navíc vzhledem k tomu, že orgán poskytující subvenci zjevně nestanoví žádná objektivní kritéria ani podmínky pro provádění tohoto programu, je subvence rovněž specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Preferenční zacházení v rámci tohoto programu je také specifické podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť jeho výhody jsou závislé na objemu vývozu příslušných výrobků označených jako „známé značky“.
d) Výpočet výše subvence
(328)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států. Jak bylo již uvedeno, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z uvedeného šetření.
(329)
Takto zjištěná subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,13 %, což je aritmetický průměr stanovený pro podobné programy v US Decision Memorandum of 6 April 2009 on Citric Acid and Certain Citrate Salts (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 6. dubna 2009 týkající se kyseliny citronové a některých citrátových solí (strana č. 6) (Federální rejstřík / sv. 74, č. 69, s. 16836 / 13. dubna 2009)), US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 14. května 2010 týkající se ocelových výztuží do betonu (strana č. 29) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 98, s. 28557 / 21. května 2010)), US Decision Memorandum of 28 May 2010 on Certain Steel Grating (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. května 2010 týkající se některých ocelových mříží (strana č. 18) (Federální rejstřík / sv. 75, No. 109, s. 32362/ 8. června 2010), US Decision Memorandum of 28 March 2011 on Aluminium Extrusions (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. března 2011 týkající se hliníkových výlisků (strana č. 19) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 64, s. 18521 / 4. dubna 2011)) a US Decision Memorandum of 11 October 2011 on Multi-layered Wood Flooring (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 11. října 2011 týkající se vícevrstvých dřevěných podlahovin (strana č. 17) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 201, s. 64313 / 18. října 2011)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (78).
3.3.7.3. Fond projektu pro státní klíčové technologie
a) Nedostatečná spolupráce čínské vlády
(330)
Ve své odpovědi na dotazník čínská vláda pouze uvedla, že tento program byl ukončen v roce 2003 a že nebyl využíván žádným z vývozců zařazených do vzorku. Jelikož čínská vláda tuto odpověď nepodpořila žádnými důkazy nebo dalším objasněním, vychází Komise při analýze daného programu z dostupných údajů podle článku 28 základního nařízení.
b) Právní základ
(331)
Jak je uvedeno v podnětu, právní základ tohoto programu tvoří:
-
Oběžníky státu: Guojingmao Touzi č. 886 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 122 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 1038 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 822 z roku 2000 a
-
Opatření pro správu zvláštního fondu veřejného dluhu pro státní klíčové projekty technologické rekonstrukce
c) Způsobilost
(332)
Podle citací ze základních právních předpisů obsažených v podnětu jsou podporované podniky v rámci tohoto programu „vybírány zejména z velkých státem vlastněných podniků, tj. mezi 512 klíčovými podniky, 120 pilotními skupinami podniků a předních podniků daného výrobního odvětví.“ Upřednostňovány jsou rovněž podniky nacházející se ve starých průmyslových základnách v severovýchodní, střední a západní oblasti.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(333)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády se Komise opírá o údaje obsažené v podnětu a/nebo o další zdroje uvedené v podnětu (79).
(334)
Podnět uvádí, že cílem tohoto programu je poskytnout finanční podporu způsobilým podnikům, a podpořit tak: technologickou obnovu klíčových průmyslových odvětví, podniků a výrobků; usnadnění modernizace technologie; zlepšení struktury výrobků; zlepšení jakosti; zvýšení dodávek; rozšíření domácí poptávky; nepřetržitý a zdravý rozvoj státního hospodářství. V podnětu se uvádí, že fond podpořil 47 železářských a ocelářských podniků, což představuje investice v celkové výši 75 miliard RMB. Orgány USA tento program napadly nejméně ve dvou řízeních.
(335)
Program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvky v podobě grantů na pořízení dlouhodobých aktiv v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení, a poskytuje tak příjemci výhodu. Vzhledem k tomu, že tato subvence je spojena s dlouhodobými aktivy a je poskytována v průběhu času, dochází se na základě dostupných údajů k závěru, že tato výhoda pokračuje i v období šetření.
(336)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť podpora je omezena na některé velké státem vlastněné podniky a veřejné holdingové podniky mezi 512 klíčovými podniky a 120 pilotními skupinami podniků. Vzhledem k tomu, že projekt se zaměřuje na podniky nacházející se ve vymezených územních oblastech starých průmyslových základen v severovýchodní, střední a západní části, je rovněž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(337)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům podobné rozhodnutí orgánů Spojených států, a to US Decision Memorandum of 10 September 2010 on Seamless Carbon and Alloy Steel Standard, Line, and Pressure Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 10. září 2010 týkající se některého bezešvého standardního a vysokotlakého potrubí z uhlíkové a legované oceli (strana č. 19) (Federální rejstřík sv. 75, č. 182, s. 57444 / 21. září 2010)).
(338)
Takto stanovená subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,01 %, což je sazba stanovená u podobného programu v rozhodnutí USA uvedeném v předchozím bodě odůvodnění.
3.3.7.4. Programy na snížení antidumpingových právních poplatků
a) Nedostatečná spolupráce čínské vlády
(339)
Podnět uvádí různá šetření provedená orgány USA (80) a Komisí (řízení týkající se bezdřevého natíraného papíru), která shledala napadnutelnými několik provinčních programů, přičemž 40 % právních poplatků za účast společnosti v příslušném antidumpingovém řízení byla hrazena místním finančním úřadem. Vzhledem k tomu, že čínská vláda na otázky týkající se uvedeného programu neodpověděla a pouze se omezila na konstatování, že vývozci zařazení do vzorku tento program nevyužívali, vycházela Komise při svých zjištěních z dostupných údajů obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
b) Právní základ
(340)
V souladu s podnětem a rozhodnutím Komise týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (193. bod odůvodnění) jsou právním základem tohoto programu:
-
Prováděcí pravidla pro politiku podpory subjektům, proti nimž je vedeno antidumpingové, antisubvenční či ochranné šetření
c) Způsobilost
(341)
Tento program je dostupný společnostem, které se účastní antidumpingových šetřeních a jednají v souladu s pokyny ministerstva obchodu a orgánů na úrovni provincií.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(342)
Tento program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek v podobě přímého převodu peněžních prostředků ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení za účelem pokrytí právních poplatků v antidumpingových řízeních a představuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, neboť je omezena na určité podniky, jichž se týkají zahraniční antidumpingová řízení. Daný program je rovněž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť je omezen na určité podniky evidované ve vymezených územních oblastech, které řídí příslušné orgány na úrovni provincií provádějící tento program.
e) Výpočet výše subvence
(343)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření ze strany orgánů Unie již v předchozím antisubvenčním řízení, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(344)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí na základě zjištění týkajícího se bezdřevého natíraného papíru 0,01 % (81).
3.3.8. NÁKUP ZBOŽÍ VLÁDOU ZA VYŠŠÍ NEŽ PŘIMĚŘENOU CENU
(345)
Podnět obsahoval důkazy o tom, že čínská vláda prostřednictvím státem vlastněných podniků nakupovala ocelové výrobky vyráběné výrobci oceli s organickým povlakem. V podnětu bylo uvedeno, že čínská vláda nakupovala řadu ocelových výrobků, včetně barvou povlakovaných plechů, svitků válcovaných za tepla, plechů válcovaných za studena, plechů střední kvality, galvanizovaných plechů a mnoha dalších. V podnětu bylo ukázáno, že cena za nákup tohoto zboží státem vlastněnými podniky byla stanovena s odkazem na různé prvky a/nebo srovnávací základy, a že existují cenové stropy nebo úpravy v závislosti na různém zboží a skutečnosti, zda se obchodní operace týkala stran ve spojení.
(346)
Čínská vláda ve své odpovědi odkázala na obecné argumenty ohledně státem vlastněných podniků, v nichž tvrdí, že se neprokázalo, že státem vlastněné podniky kupující tyto výrobky z oceli jsou veřejnými orgány ve smyslu Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a že čínská vláda nemůže shromažďovat údaje týkající se obchodních operací neznámých subjektů. Čínská vláda rovněž uvedla, že v podnětu není uveden žádný nákup zboží, který by zahrnoval výrobce zařazené do vzorku. Komise odkazuje na své závěry, v nichž se uvádí, že subjekty kupující ocel s organickým povlakem a další výrobky z oceli jsou státem vlastněné podniky (49.-73. bod odůvodnění výše) a na žádost směřovanou čínské vládě, aby poskytla rovněž informace o vývozcích nezařazených do vzorku (viz 34. a 35. bod odůvodnění výše). Vzhledem k tomu, že čínská vláda k tomuto programu další informace neposkytla, vychází Komise při svých zjištěních z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(347)
Vzhledem k tomu, že ceny jsou vyšší než tržní a že stát poskytuje výrobcům oceli s organickým povlakem výhodu prostřednictvím nákupů ze strany státem vlastněných podniků, je tento program napadnutelný podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 6 písm. d) základního nařízení. Rovněž je třeba zohlednit skutečnost, že šetření potvrdilo tvrzení uvedené v podnětu o tom, že na trhu neexistují spolehlivé tržní ceny, neboť na trhu s ocelí převládá vliv veřejného sektoru, a že státem vlastněné podniky mají na čínském trhu s ocelí rozhodující podíl, přinejmenším pokud jde o ocel válcovanou za tepla a za studena (viz 76.-79. bod odůvodnění). Tato subvence je rovněž specifická podle čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť je omezena pouze na vybrané ocelářské subjekty se státní účastí. Složitost těchto obchodních operací a souvisejících smluv, jakož i chybějící nezbytné údaje ve spisu neumožnily Komisi dospět k jasnému závěru o tomto programu. Komise se tudíž rozhodla dále tento program neposuzovat.
3.3.9. JINÉ REGIONÁLNÍ PROGRAMY
a) Nedostatečná spolupráce čínské vlády
(348)
Čínská vláda odpověděla, že vzhledem k tomu, že žádný z výrobců zařazených do vzorku se nenachází v oblasti, na niž se vztahují regionální programy uvedené v tomto oddíle, nejsou informace, jež Komise požaduje, podstatné pro účely šetření. S ohledem na důležitost této informace pro šetření (viz 34.-35. bod odůvodnění výše), se Komise poté, co neobdržela odpověď od čínské vlády, opírá při svém rozhodnutí o všechny regionální programy uvedené v tomto oddíle a o skutečnosti, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
3.3.9.1. Subvence poskytované v zóně Tianjin Binhai New Area a Tianjin Economic and Technological Development Area
a) Právní základ
(349)
Právním základem režimu zrychlených odpisů je oběžník ministerstva financí a státní daňové správy o související preferenční politice, pokud jde o daň z příjmů podniků na podporu rozvoje a otevřenosti oblasti Binhai New Area of Tianjin.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(350)
V podnětu se uvádí, že cílem tohoto programu je podporovat výstavbu vědecko-technologické infrastruktury v Tianjin Binhai New Area (TBNA) a Tianjin Economic and Technological Development Area (TETDA) a vybudovat systém vědecko-technologické obnovy a provozní kapacity. Podnět uvádí, že finanční výhody v rámci tohoto programu byly poskytnuty prostřednictvím fondu pro vědu a technologie a programu zrychlených odpisů. Tyto výhody mají být omezeny na podniky, které se nacházejí v oblasti působnosti správního výboru TBNA, včetně společností vyrábějících/vyvážejících dotčený výrobek. Podnět odkazuje na rozhodnutí orgánů USA ve vyrovnávacím řízení týkajícím se některého bezešvého standardního a vysokotlakého potrubí z uhlíkové a legované oceli z Čínské lidové republiky, v němž byl tento program shledán napadnutelným (82).
(351)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády vychází Komise ve svém rozhodnutí o tomto programu z nejspolehlivějších dostupných informací v souladu s článkem 28 základního nařízení obsažených v podnětu a v uvedeném rozhodnutí orgánů USA.
(352)
Tento program poskytuje neopakující se výhodu společnostem z řad příjemců, a to v podobě grantů v rámci fondu pro vědu a technologie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení (přímý převod peněžních prostředků) a v podobě ušlých příjmů podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, pokud jde o program zrychlených odpisů.
(353)
Subvence v rámci fondu pro vědu a technologie a programu zrychlených odpisů jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť jsou omezeny na určité podniky ve vymezených územních oblastech (tj. TBNA a/nebo TETDA).
c) Výpočet výše subvence
(354)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí orgánů Spojených států, a to US Decision Memorandum of 10 September 2010 on Certain Seamless Carbon and Alloy Steel Standard, Line, and Pressure Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 10. září 2010 týkající se některého bezešvého standardního a vysokotlakého potrubí z uhlíkové a legované oceli z Čínské lidové republiky (strana č. 20 a 21) (Federální rejstřík sv. 75, č. 182, s. 57444 / 21. září 2010)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými a grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (83).
(355)
Celková subvenční sazba zjištěná během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,61 %, což odpovídá akumulované hodnotě dotčených programů, jak je uvedeno v rozhodnutí zmíněném v předchozím bodě odůvodnění.
3.3.9.2. Programy týkající se severovýchodního regionu
a) Právní základ
(356)
Právním základem je oběžník ministerstva financí a státní daňové správy ze dne 14. září 2004, v němž jsou otiskována a zveřejňována nařízení o příslušných otázkách týkajících se širšího uplatnění odpočtu DPH v severovýchodním oblastech.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(357)
Žadatel tvrdil, že čínská vláda zavedla v roce 2003 program revitalizace severovýchodního regionu s cílem oživit starou průmyslovou základnu Dalian City a tři severovýchodní provincie Liaoning, Jilin s Heilongjiang, což je tradiční středisko čínského ocelářského průmyslu. V podnětu se tvrdí, že čínská vláda vytvořila zvláštní banku Northeast Revitalisation Bank (NRB), která je kontrolována Státní radou a pověřena finanční podporou na oživení starého střediska těžkého průmyslu v severovýchodním regionu.
(358)
Podnět rovněž uvádí subvence, které v rámci tohoto programu poskytuje Export-Import Bank of China („EXIM bank“) prostřednictvím své pobočky v Dalianu v celkové výši 5 miliard RMB v podobě vývozních úvěrů a jiných „levných úvěrů“, jež pro místní podniky představují 150 milionů RMB úspor od listopadu 2003. V podnětu se rovněž tvrdí, že úvěry byly rozšířeny i na nebonitní podniky s cílem zvýšit konkurenceschopnost oslabených podniků ve státním vlastnictví, kterým byl poskytnut nepřiměřený přístup k finančním zdrojům i přesto, že měly nejvyšší podíl nesplácených úvěrů v zemi.
(359)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády opírá Komise své rozhodnutí týkající se toho programu o informace obsažené v podnětu a v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Line Pipe) (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 21 a 22) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)), náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(360)
Tento program poskytuje výhodu společnostem z řad příjemců v podobě: i) grantů jakožto úrokové podpory vývozu; ii) vracení DPH za nákup dlouhodobých aktiv.
(361)
S ohledem na bod i) úroková podpora vývozu představuje poskytování úrokové podpory subvenci v podobě grantu ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Rozhodnutí USA tento program týkající se revitalizace severovýchodního regionu, jak je uvedeno v podnětu, označuje jako „Fond na rozvoj zahraničního obchodu“. Tento program je řízen orgány provincie Liaoning, a to provinčním Úřadem zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce provincie Liaoning a Finančním odborem provincie Liaoning). Mezi způsobilými projekty jsou i projekty prováděné vyvážejícími podniky, mimo jiné za účelem zlepšení konkurenceschopnosti jejich vývozní základny a průzkumu mezinárodního trhu. Vzhledem k tomu, že tyto dotace jsou závislé na vývozní výkonnosti, je daný program specifický v souladu s čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(362)
S ohledem na bod ii) vracení DPH za nákup dlouhodobých aktiv představuje subvenci v podobě ušlých příjmů ze strany státu podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. V rámci tohoto programu mohou plátci DPH určitých výrobních odvětví odečíst DPH za nákup dlouhodobých aktiv od DPH z prodeje hotových výrobků. Tento odpočet DPH je omezen na podniky nacházející se v severovýchodním regionu, a je proto regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
c) Výpočet výše subvence
(363)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(364)
Takto zjištěná celková subvenční sazba v rámci Programu pro obnovu severovýchodního regionu činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,18 %, což odpovídá akumulované hodnotě za granty a vrácené DPH v rámci Fondu na rozvoj zahraničního obchodu, jak je uvedeno v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Line Pipe) (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 21 a 22) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté podobnými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (84).
a) Právní základ
(365)
Právním základem jsou dočasná správní opatření týkající se finanční úrokové podpory na vývoz výrobků špičkové technologie a příslušných výrobních zařízení provincie Liaoning ze dne 16. prosince 2004.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(366)
Podnět tvrdí, že v rámci tohoto programu je poskytována pomoc podnikům s cílem zvýšit vývoz výrobků špičkové technologie a podporuje se rozvoj podniků nacházejících se v provincii Liaoning. Program spravuje Úřad zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce provincie Liaoning, Finanční odbor provincie Liaoning a Hospodářská komise provincie Liaoning. Orgány USA shledaly tento program napadnutelným ve výše uvedeném rozhodnutí týkajícím se trub a trubek (viz 359. bod odůvodnění).
(367)
Tento program představuje výhodu v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany čínské vlády za účelem zaplacení úroků z bankovních úvěrů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Vývozními úvěry se rozumí krátkodobé půjčky podnikům, které vyrábějí výrobky špičkové technologie a příslušná výrobní zařízení v provincii, poskytnuté bankami a nebankovními finančními institucemi v důsledku nedostatku potřebných finančních prostředků na výrobu a provoz na období od okamžiku deklarovaného vývozu a obdržením platby. Způsobilé podniky musí vykazovat roční objem vývozu vyšší než 1 milion USD, přičemž vyvážené výrobky musí být zahrnuty v rámci „katalogu čínských výrobků špičkové technologie určených na vývoz“ nebo příslušného výrobního zařízení. Tento program je proto specifický podle čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť je omezen na podniky, jež splňují daná kritéria. Tento program je rovněž závislý na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Program je i regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3, neboť je omezen na podniky ve vymezené územní oblasti na severovýchodě Číny.
c) Výpočet výše subvence
(368)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(369)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,43 %, což odpovídá sazbě systému úrokové podpory vývozu, stanovené v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 23) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté podobnými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (85).
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(370)
Podnět odkazuje na předchozí program úrokové podpory vývozu, který lze využít pouze v souvislosti s nevyčerpanými „vývozními úvěry“. Orgány USA rovněž shledaly tento program napadnutelným v rozhodnutí týkajícím se trub a trubek.
(371)
Právním základem je „prozatímní správní opatření týkající se finanční podpory na vývoz výrobků špičkové technologie a výrobních zařízení provincie Liaoning“ ze dne 16. prosince 2004.
(372)
Tento program představuje výhodu v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Subvence představuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. b) základního nařízení, která se rovná rozdílu mezi částkou zaplacenou příjemci a částkou, již by za srovnatelnou obchodní půjčku zaplatili, kdyby tento program neexistoval. Tyto půjčky jsou poskytovány vládou prostřednictvím bank zajišťujících obchodní politiku státu a komerčních bank ve státním vlastnictví (viz analýza v 157.-180. bodě odůvodnění výše). Tyto vývozní úvěry jsou specifické podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť jsou závislé na vývozní výkonnosti, a rovněž podle čl. 4 odst. 3, neboť se omezují na podniky ve vymezené územní oblasti v Číně.
b) Výpočet výše subvence
(373)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(374)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 1,05 %, což odpovídá aritmetickému průměru sazeb pro systém půjček na vývoz, stanovené v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 23) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté podobnými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (86).
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(375)
Podnět uvádí, že program „Five Points, One Line Coastal Belt“ (Pět bodů, jedna linie pobřežního pásma) byl zaveden dne 21. ledna 2006 místní vládou provincie Liaoning. Místní vláda provincie Liaoning poskytuje subvence určitým podnikům, které se nacházejí v dané oblasti. První prioritou jsou podniky zřízené v pěti klíčových oblastech, jež mají sloužit jako základna pro výrobu na vývoz. Preferenční zacházení zahrnuje řadu výhod, včetně snížené sazby u daně z příjmu ve výši 15 % pro podniky s osvědčením „špičkových technologií“; osvobození od daně z příjmu pro podniky působící v oblasti špičkových technologií, které byly založeny „pomocí domácích investic“; priority, pokud jde o získání podpory formou úrokového zvýhodnění; výsad ekonomického řízení; a osvobození od vládních poplatků. V podnětu se uvádí, že China Development Bank (CDB), státem vlastněná banka zajišťující státní politiku, poskytla v rámci tohoto programu preferenční úvěry.
(376)
Orgány USA shledaly tento program napadnutelným ve výše uvedeném rozhodnutí týkajícím se trub a trubek.
(377)
Právním základem je „prozatímní správní opatření týkající se finanční podpory na vývoz výrobků špičkové technologie a výrobních zařízení provincie Liaoning“ ze dne 16. prosince 2004.“ Komise pro rozvoj a reformy provincie Liaoning a finanční úřad provincie Liaoning řídí úrokové subvence a Huludao Beigang Industrial Park, průmyslové odvětví, a úřad průmyslu a obchodu osvobození od poplatků poskytované v rámci tohoto programu.
(378)
Tento program poskytuje finanční výhody v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, a/nebo prominutého nebo nevybraného příjmu ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tyto subvence představují výhodu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení, která se rovná částce grantu a/nebo úlevě na dani/poplatku. Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť jsou omezeny na určité podniky, jež se nacházejí v oblasti působnosti orgánu provincie Liaoning. První prioritou pro poskytování těchto subvencí jsou podniky zřízené v pěti klíčových oblastech, jež mají sloužit jako základna pro výrobu na vývoz, a jsou tudíž také specifické podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť závisí na vývozní výkonnosti.
b) Výpočet výše subvence
(379)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(380)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,30 %, což odpovídá sazbě stanovené pro tento program v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 23) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (87).
3.3.9.3. Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Jiangsu
a) Právní základ
(381)
Právní základ tohoto programu tvoří správní opatření týkající vědeckotechnologické platformy veřejných služeb provincie Jiangsu (Sukeji (2006) č. 102; Sucaijiao (2006) No 22).
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(382)
V podnětu se uvádí, že daný program poskytuje, mimo jiné, granty určitým podnikům. Čínská vláda v odpovědi na dotazník uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program nevyužívala a ani z něj neměla výhody. Komise poukazuje na své argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi rovněž na otázky týkající se společností nezařazených do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise dále poznamenává, že podnět uvádí jako potenciální příjemce jak společnosti zařazené do vzorku, tak i další výrobce oceli s organickým povlakem nezařazené do vzorku, jež se nacházejí v příslušné oblasti působnosti programu. Komise proto při svých zjištěních vychází z dostupných údajů obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení, a zejména z informací obsažených v podnětu a zjištění orgánů USA, které tento program napadly v rozhodnutí týkajícím se ocelových výztuží do betonu z Čínské lidové republiky (88).
(383)
Finanční výhody poskytnuté v podobě grantů představují příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, neboť nic nenasvědčuje tomu, že se nárok na výhody v rámci tohoto programu zakládá na objektivních kritériích či podmínkách (jak je stanoveno v čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení), a na základě dostupných údajů se jeví, že odbor vědy a technologie provincie Jiangsu svou správu nevykonává objektivně.
c) Výpočet výše subvence
(384)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(385)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,01 %, což odpovídá sazbě stanovené pro tento program v US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 14. května 2010 týkající se ocelových výztuží do betonu (strana č. 35) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 98, s. 28557 / 21. května 2010)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (89).
3.3.9.4. Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Hebei
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(386)
Podnět uvádí dva granty poskytované v roce 2009 programem pro vědu a technologie provincie Hebei výrobcům oceli s organickým povlakem v rámci tohoto programu ve výši 70 000 RMB a 2 080 000 RMB. Čínská vláda v odpovědi na dotazník uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku nemá sídlo v provincii Hebei, a požadované informace jsou tudíž pro účely šetření nepodstatné. Komise poukazuje na své argumenty, podle nichž měla čínská vláda poskytnout úplné odpovědi rovněž na otázky týkající se společností nezařazených do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise tudíž ve svých zjištěních vychází z dostupných údajů obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(387)
Finanční výhody poskytnuté v rámci tohoto programu v podobě grantů představují subvence vzhledem k tomu, že poskytují finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Představují výhodu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení, která se rovná výši grantů. Tyto subvence jsou specifické podle čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť jsou poskytovány pouze společnostem nacházejícím se v provincii Hebei.
b) Výpočet výše subvence
(388)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(389)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti je zanedbatelná (méně než 0,01 %).
3.3.10. SUBVENCE AD HOC
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(390)
Podnět uvádí různé subvence ad hoc, které byly údajně poskytnuty určitým výrobcům oceli s organickým povlakem, a to jak státem vlastněným podnikům, tak soukromým společnostem. Tyto subvence měly buď podobu grantů nebo jiných daňových úlev či snížení daně mimo jiné za účelem financování konkrétních projektů nebo aktiv. Subvence byly uděleny v rámci obecných strategických opatření na modernizaci ocelářského průmyslu.
(391)
Komise požádala čínskou vládu, aby poskytla o těchto subvencích ad hoc příslušné informace. Čínská vláda odpověděla, že tvrzení uvedená v podnětu jsou založena na citacích z výročních zpráv a že žádná z těchto subvencí se společností zařazených do vzorku pravděpodobně netýká. Čínská vláda došla k závěru, že není nutné zabývat se tvrzením ohledně konkrétních obchodních operací týkajících se společností nezařazených do vzorku a provincií. Kromě toho čínská vláda zopakovala jednu ze svých obecných připomínek, a to, že pouhé uvedení některých obchodních operací jako „subvencí“ ve výroční zprávě společnosti nelze považovat za dostatečné důkazy opravňující k zahájení šetření, neboť „nepředstavuje dostatečný přímý důkaz podle čl. 11.2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních“.
(392)
Komise odkazuje na své argumenty, v nichž vysvětluje, proč byla čínská vláda požádána poskytnout informace rovněž ohledně nepodložených tvrzení o subvenci, pokud jde o společnosti nezařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise při svých zjištěních o těchto subvencích ad hoc vycházela z dostupných údajů obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(393)
Subvence ad hoc uvedené v podnětu představují subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, pokud jde o granty a obdobné převody zdrojů, a ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení v podobě jinak splatných ušlých příjmů za různé daňové či poplatkové výhody či úlevy na ústřední, provinční nebo místní úrovni. Komise poznamenává, že samotné výroční zprávy různých výrobců oceli s organickým povlakem uvádějí tyto finanční příspěvky jako „subvence“. Z této skutečnosti vyplývá, že řada těchto subvencí je vymezena právními předpisy či skutkovým stavem, tudíž ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády se má za to, že jsou poskytovány omezenému počtu ocelářských společností v podporovaném ocelářském průmyslu a/nebo vzhledem k způsobu, jakým vykonal orgán poskytující subvenci při rozhodování o poskytnutí subvence správní uvážení. Kromě toho některé tyto subvence jsou rovněž specifické podle čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k nim byl omezen na určité podniky ve vymezených územních oblastech v určitých provinciích.
b) Výpočet výše subvence
(394)
Komise důkladně prostudovala dostupné informace obsažené ve spisu ohledně jednotlivých subvencí ad hoc pro různé výrobce oceli s organickým povlakem. Komise zjistila, že některé tyto subvence nenarušují obchod a/nebo poskytují výrobcům oceli s organickým povlakem relativně malé částky. Vedle těchto subvencí naopak existuje řada specifických subvencí, které zjevně poskytují výrobcům oceli s organickým povlakem značné množství subvencí. Z tohoto důvodu a s ohledem na informace uvedené ve spisu považuje Komise za vhodné vypočítat použitelné vyrovnávací clo podle prostého průměru vyplývajícího z grantových a daňových programů napadnutých v tomto řízení, a to navzdory nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a příslušných výrobců oceli s organickým povlakem.
(395)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,5 %.
3.4. PŘIPOMÍNKY STRAN PO ZVEŘEJNĚNÍ KONEČNÝCH INFORMACÍ
(396)
Po zveřejnění konečných informací předložili připomínky Čínská vláda, jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku (Zhejiang Huadong) a žadatel.
3.4.1. PŘIPOMÍNKY ČÍNSKÉ VLÁDY KE ZVEŘEJNĚNÍ KONEČNÝCH INFORMACÍ
(397)
Vzhledem k množství a míře podrobnosti argumentů předložených čínskou vládou a tomu, že by nebylo možné (rovněž kvůli důvěrnosti některých informací) je všechny v tomto nařízení uvést, Komise čínské vládě bilaterálně poskytla písemné vysvětlení všech právních a věcných prvků, jimiž bylo zamítnutí uvedených argumentů podloženo.
3.4.1.1. Procedurální otázky
(398)
U řady svých připomínek k zahájení šetření, při výkladu některých ustanovení dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (dále též „dohoda WTO o subvencích“) a základního nařízení EU, čínská vláda patrně považovala za určující zprávu skupiny odborníků týkající se ploché válcované elektrotechnické oceli (GOES) (90). Čínská vláda například uvádí, že tato skupina odborníků „rozptýlila“ pochybnosti (91). Přestože Komise vzala na vědomí zjištění skupiny odborníků a nestaví se proti řadě z jeho závěrů, tato zjištění nijak nemění znění příslušných smluv či právních ustanovení, konkrétně čl. 11 odst. 2 a 3 dohody WTO o subvencích, nebo čl. 9 odst. 2 a 3 základního nařízení o vyrovnávacích opatřeních, která jsou pro Komisi při všech antisubvenčních řízeních relevantní a závazná.
(399)
Čínská vláda tvrdila, že Komise porušuje článek 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích, neboť toto šetření zahájila na základě podnětu, který neobsahoval žádný důkaz o „existenci, míře a účinku jakýchkoli (veškerých) údajných subvencí“, a Komise tudíž porušila čl. 11 odst. 3, který jí ukládá povinnost přesvědčit se o správnosti a dostatečnosti důkazů.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Odkaz čínské vlády na „existenci, míru a účinek“ subvence je citací z čl. 11 odst. 1 dohody WTO o subvencích a je popisem účelu vyšetřování. Podle názoru Komise to nesouvisí s čl. 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích, který požaduje, aby žadatel předložil „dostatečné důkazy o existenci subvence a pokud možno i o její výši“ a aby podnět obsahoval „žadateli obvykle dostupné informace“. Komise prozkoumala důkazy předložené žadatelem, které byly podstatné, jak je jednoznačně patrné z verze poskytnuté k nahlédnutí stranám, jichž se podnět dotýká. Útvary Komise navrhly zahájit šetření až poté, co náležitě přezkoumaly správnost a dostatečnost důkazů, které považují za dostatečné důkazy prima facie.
(400)
Čínská vláda uvedla, že každý prvek (finanční příspěvek, výhody a specifičnost) každého programu subvencí musí být stanoven samostatně. Komise souhlasí s čínskou vládou v tom, že tvrzení o subvencích je nutno posuzovat individuálně. Neznamená to však, že se musí důkazy předložené ke každému prvku každého subvenčního programu posuzovat odděleně. Například důkazy o existenci specifičnosti u jednoho programu by mohly být velmi důležité pro určení specifičnosti jiného programu, mimo jiné v závislosti na tom, kolik informací o dotčených programech je veřejně dostupných, jakož i toho, nakolik jsou programy vzájemně propojeny a podléhají-li stejným právním předpisům.
(401)
Čínská vláda tvrdila, že u každého programu musí být prokázána částka (vyšší než nepatrná) subvence během období šetření a že u každé subvence musí existovat dostatečné důkazy o probíhajícím subvencování, nikoli o „potenciálních“ či „pravděpodobných“ výhodách. V tomto ohledu Komise nesouhlasí s čínskou vládou, neboť základní nařízení ani dohoda WTO o subvencích nepožadují, aby bylo nutné prokázat, že míra subvencování je u daného programu vyšší než nepatrná. Není sporu o tom, že aby mohla být napadena, musí subvence během období šetření poskytovat zvýhodnění, což by se žadatelé měli snažit prokázat. Ustanovení čl. 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích nicméně požadují „dostatečné důkazy“ o subvencování na základě žadateli „obvykle dostupných“ informací. Vzhledem k tomu, že mnohé informace o subvenčních výhodách (např. osvobození od daně, granty, poskytnutí zboží) nejsou veřejně dostupné, žadatel často nemůže s jistotou určit, že subvence výrobcům dotčeného výrobku poskytla výhodu. V takových situacích se od žadatele požaduje, aby poskytl nejlepší dostupné důkazy o tom, že výrobci dotčeného výrobku například mají na poskytnutí dotace nárok a že daný program je nadále v platnosti nebo poskytuje výhody. Požadovaná důkazní úroveň bude záviset na okolnostech daného případu a na tom, kolik informací je žadateli obvykle dostupných.
(402)
Čínská vláda vznesla tvrzení, že oznámení o zahájení je v rozporu s čl. 22 odst. 2 bodem iii) dohody WTO o subvencích, neboť nelze mít za to, že pouhé opakování názvů přidělených různým programům představuje jejich „popis“. Komise se domnívá, že subvenční praktiky, které mají být předmětem šetření, byly v oznámení o jeho zahájení patřičně popsány tím, že byly upřesněny dotčené režimy, a oznámení tudíž čl. 22 odst. 2 bod iii) dohody WTO o subvencích neporušuje.
(403)
Čínská vláda tvrdila, že Komise u řady subvenčních programů zahájila šetření nesprávně, neboť podnět posuzovala „holisticky“ či „jako celek“, místo aby posuzovala každý z programů; čínská vláda rovněž uvedla, že zjištění jiných orgánů provádějících šetření různých programů nejsou sama o sobě dostatečným důkazem pro zahájení. Jak je vysvětleno výše (400. bod odůvodnění), útvary Komise posuzovaly každý program. K otázce, do jaké míry mohou zjištění jiných orgánů ke konkrétnímu programu představovat dostatečné důkazy pro zahájení řízení, je třeba přistupovat případ od případu a do jisté míry to závisí i na tom, jaké další informace jsou žadateli obvykle dostupné.
(404)
Čínská vláda (citujíc podání, které v případě GOES (92) učinily Spojené státy) tvrdila, že v plánovacích dokumentech vlády mohlo být statusu „podporován“ u výrobců oceli s organickým povlakem použito „paušálně“, aby se prokázala specifičnost. To však neodpovídá skutečnosti. Právní předpisy, které klasifikují výrobce oceli s organickým povlakem jako „podporované“ (93) (a důsledky z toho plynoucí) nejsou (jak uvádí čínská vláda) „obecnými informacemi o vládní politice, jež nemají přímou souvislost s programem, o který se jedná“. Vzhledem k tomu, že výslovně omezují přístup k programům na určité podniky (nebo poskytují preferenční výhody), mají tyto právní předpisy zjevně zcela bezprostřední souvislost s programem, o který se jedná.
(405)
Čínská vláda tvrdila, že musí existovat důkaz o aktuálním prospěchu ze subvenčního programu a že skutečnost, že programy byly napadnuty v jiných případech, není postačující, neboť se tato zjištění týkají jiného období šetření. Není sporu o tom, že aby mohla být napadena, musí subvence během období šetření poskytovat zvýhodnění, což by se žadatelé měli snažit prokázat. Nicméně pro účely zahájení může být důkaz o tom, že byl program v přiměřeně nedávné době využíván, velice důležitý, například pokud nejsou veřejně dostupné informace o tom, že byl program ukončen či pozměněn. Odkaz čínské vlády na skupinu odborníků v případu GOES (94) (na odstavec 7.72 jeho zprávy) nic neprokazuje, neboť se týká situací, v nichž je očividné, že k subvencování aktuálně nedochází, což není tento případ.
(406)
Čínská vláda uvedla, že aby mohlo být řízení zahájeno, musí existovat důkazy o tom, že někteří výrobci dotčeného výrobku skutečně těžili z výhod programu. S tímto tvrzením nelze souhlasit. V základním nařízení ani v čl. 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích není žádné ustanovení, které by vyžadovalo „dostatečné důkazy o existenci subvence…“, tj. výslovný důkaz o skutečném využívání některými výrobci. Vzhledem k tomu, že mnohé informace o subvenčních výhodách (např. osvobození od daně, granty, poskytnutí zboží) nejsou veřejně dostupné, žadatel často nemůže s jistotou určit, že subvence výrobcům dotčeného výrobku poskytla výhodu. V takových situacích se od žadatele požaduje, aby poskytl nejlepší dostupné důkazy o tom, že výrobci dotčeného výrobku například mají na poskytnutí dotace nárok a že daný program je nadále v platnosti nebo poskytuje výhody. Požadovaná důkazní úroveň bude záviset na okolnostech daného případu a na tom, kolik informací je žadateli obvykle dostupných. Uložení takového požadavku žadatelům by se rovnalo podpoře neprůhledných systémů na úkor transparentnějších, které poskytují tentýž typ subvence.
(407)
Čínská vláda tvrdila, že Komise jí k předložení nezbytných informací podle čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích neposkytla „přiměřenou lhůtu“. Čínská vláda rovněž tvrdila, že jí Komise neposkytla „dostatek příležitostí“, aby v souladu s čl. 12 odst. 1 dohody WTO o subvencích písemně předložila veškeré náležité důkazy týkající se šetření. Tyto námitky je nutno zamítnout, poněvadž Komise čínské vládě poskytla přiměřenou lhůtu i dostatek příležitostí k tomu, aby náležité informace předložila v souladu s příslušnými ustanoveními WTO a základního nařízení. Komise považuje za vhodné uvést, že výjimečně velkorysým způsobem několikrát prodloužila termín pro vyplnění původního dotazníku, čímž se celková lhůta pro odpověď prodloužila z 37 dnů téměř na dva měsíce. Započítá-li se i doba prodlení, měla čínská vláda od zahájení více než tři měsíce na to, aby potřebné informace poskytla. Čínské vládě byla dána i možnost poskytnout chybějící informace až do okamžiku inspekce na místě. Komise rovněž poznamenává, že „přiměřenou lhůtu“ je třeba vnímat v procesních souvislostech, základní antisubvenční nařízení totiž Komisi ukládá, aby šetření dokončila do 13 měsíců. Poskytnutí ještě delších lhůt požadovaných čínskou vládou by nevyhnutelně mělo negativní dopad na možnost, aby Komise postupovala rychle, a dodržela tak příslušné zákonné lhůty.
(408)
Čínská vláda také poukázala na žádost o pomoc s vyplňováním dotazníku, s níž se na Komisi obrátila a která jí podle jejího názoru byla Komisí odepřena. To neodpovídá skutečnosti, jelikož žádost čínské vlády o pomoc byla natolik obecná a rozsáhlá (tj. týkala se každé otázky v dotazníku a dodatcích), že Komise byla s to nabídnout pomoc jen s konkrétními potížemi, s nimiž se čínská vláda při odpovědích potýkala, spíše než s jednotlivými otázkami. Čínská vláda se rozhodla nereagovat na tuto nabídku pomoci. Komise rovněž poznamenává, že čl. 12 odst. 11 dohody WTO o subvencích stanoví, že požadovaná pomoc musí být „proveditelná“, což vzhledem k obecnosti a obšírnosti požadavků, jež na orgán provádějící šetření kladly naprosto neúměrnou zátěž, nebyl tento případ, navíc když byl dotazník naprosto jednoduše srozumitelný. Komise poznamenává, že čínská vláda má s antisubvenčními šetřeními bohaté zkušenosti a využívá služeb externích právníků.
(409)
Pokud jde o subvenční programy obsažené v podnětu, kterých vývozci zařazení do vzorku nevyužívali, čínská vláda uvedla, že ve lhůtě stanovené Komisí nebude moci poskytnout požadované informace o všech těchto programech, a to kvůli fragmentaci ocelářského průmyslu. Čínská vláda také tvrdila, že až do pozdní fáze řízení z vysvětlení Komise nepochopila potenciální důsledky, které plynou z neposkytnutí požadovaných informací o těchto programech, neboť se týkaly společností nezařazených do vzorku. Komise musí hned zkraje konstatovat nesoulad v postoji čínské vlády, jelikož se zdá, že její tvrzení, že neměla dostatek času odpovědět ve stanovené lhůtě, je v rozporu s jejím úmyslným rozhodnutím neposkytnout odpověď ke všem programům, kterých vývozci zařazení do vzorku nevyužili, neboť údajně nepochopila smysl požadavku Komise a důsledky, jaké bude mít odmítnutí poskytnout požadované informace. Jak je uvedeno výše (407. bod odůvodnění), Komise několikrát prodloužila termín, aby čínská vláda mohla předložit požadované informace ke všem programům. Celková lhůta (tj. více než tři měsíce včetně doby prodlení) byla tudíž k poskytnutí potřebných informací více než dostatečná. Čínská vláda sama ve svých připomínkách výslovně uznává, že skutečně byla názoru, že předložení informací o těchto jiných programech se vyžadovat nemělo, což je doloženo i faktem, že se nepokusila poskytnout ani částečnou nebo neúplnou odpověď, aby dala najevo ochotu ke spolupráci, nýbrž v tomto ohledu jednoduše žádné informace nepředložila.
(410)
Komise nemůže přijmout ani argument čínské vlády, že si neuvědomila důsledky plynoucí z neposkytnutí požadovaných informací o programech, kterých vývozci zařazení do vzorku nevyužívali. Komise ve skutečnosti tyto důsledky od počátku řízení několikrát objasnila. Konkrétněji, důsledky nedostatečné spolupráce jsou výslovně uvedeny v oznámení o zahájení řízení s odkazem na příslušná ustanovení základního nařízení a na průvodní stránce k dotazníku. Rovněž ve svých dopisech ze dne 19. března, 11. dubna, 4. května (upozornění na nedostatky), 7. června (oznámení o inspekci) a 14. srpna 2012 Komise zevrubným způsobem zodpověděla otázky ohledně výběru vzorku a toho, že je nutno, aby čínská vláda poskytla požadované informace vzhledem k velmi nízké míře spolupráce a případnému posuzování žádostí o individuální zacházení. Není proto možné, že si čínská vláda neuvědomovala nebo neporozuměla důsledkům, které bude mít nedostatečná spolupráce ohledně těchto programů, kterých vyvážející výrobci zařazení do vzorku nevyužívali. Především se zdá, že čínská vláda pominula skutečnost, že jakožto poskytovatel údajných subvenčních režimů měla povinnost spolupracovat a poskytnout informace o veškerých subvenčních režimech, jež měly být k dispozici pro výrobek, který je předmětem šetření.
(411)
Čínská vláda také uvedla řadu argumentů k inspekčnímu postupu i samotné inspekci na místě. Čínská vláda namítla, že z oznámení o inspekci, které jí Komise zaslala, nebyl zřejmý rozsah ověřování příslušných informací, a vznesla stížnost, že jí Komise údajně odmítla poskytnout podrobnější informace k průběhu inspekce. Čínská vláda dodala, že měla přinejmenším nárok na určité „zúžení“ případného rozsahu inspekce (např. prostřednictvím předběžného zaslání seznamu všech otázek, které budou pracovníci Komise klást) (95), která podle čínské vlády vzhledem ke své krátkosti nemohla být vyčerpávající. Komise posledně uvedený argument čínské vlády odmítá, neboť dohoda WTO o subvencích ani základní antisubvenční nařízení EU neobsahují právní základ pro tento domnělý nárok na zúžení rozsahu inspekce. Neexistuje ani žádné rozhodnutí WTO, které by bylo možné vykládat tak, že by takový nárok mohl existovat.
K ostatním argumentům čínské vlády Komise konstatuje, že dne 7. června 2012 zaslala podrobné oznámení o inspekci, v němž byl jasně uveden i) navržený harmonogram předběžně neformálně dohodnutý s čínskou vládou, ii) účel inspekce na místě, iii) rozsah, obsah a předmět šetření a iv) možnost využít dostupné údaje v případě programů, které nebyly vývozci zařazenými do vzorku využívány (viz výše). Aby omezila nutnost přítomnosti příslušných úředníků čínské vlády, Komise uvedla i to, v jaký den se bude daný program projednávat. V zájmu dosažení plné spolupráce Komise zašla ještě dále a vyhověla žádosti čínské vlády o další podrobnosti k inspekci na místě tím, že se i bez dostatečného časového předstihu setkala se zástupci čínské vlády a objasnila jim požadované podrobnosti k inspekcím na místě. K této schůzce se pak Komise vrátila ještě písemně a v řadě e-mailů vyhověla dalším žádostem čínské vlády o vysvětlení. Komise tudíž učinila vše, co bylo v jejích silách, aby zajistila zdárný průběh inspekce na místě, zdá se však, že čínská vláda veškerou tuto snahu nevzala v úvahu.
3.4.1.2. Poskytování oceli válcované za tepla a za studena za cenu nižší než přiměřenou
(412)
Čínská vláda tvrdila, že Komise měla určit „práh“ ke stanovení toho, zda se jedná o veřejnoprávní subjekt předtím, než čínskou vládu v dotazníku požádala o informace týkající se jednotlivých obchodních operací. Toto tvrzení nebylo možné přijmout, bylo by totiž nepraktické tímto způsobem rozdělit šetření do dvou samostatných etap, neboť Komise by v takovém případě musela učinit dvě samostatné žádosti o informace a v Číně vykonat dvě oddělené inspekce. Kromě dopadů na zdroje by to prakticky znemožnilo dokončit šetření ve stanovených lhůtách. Veškeré důkazy (včetně údajů o cenách a objemu jednotlivých obchodních operací) mohou mít v každém případě význam pro určení, zda se jedná o veřejnoprávní subjekt.
(413)
Čínská vláda tvrdila, že to, že nevyplnila odpovědi v dodatku B určeném státem vlastněným podnikům, které výrobcům oceli s organickým povlakem dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena, nemělo vést k použití článku 28 základního nařízení, a že Komise použitím dostupných údajů porušila čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise požadovala, aby dodatek B vyplnila i řada společností, jichž se šetření netýkalo. Tuto námitku je nutno zamítnout. Komise sestavila dodatek B takovým způsobem, aby mohla ověřit tvrzení v podnětu, a v souladu se závěry odvolacího orgánu WTO ve věci DS379, které stanoví určité zásady pro určování veřejnoprávního subjektu. Tvrzení čínské vlády, že se „dodatek B týkal nejen státem vlastněných podniků“, neodpovídá skutečnosti. Je pravda, že původně Komise požadovala, aby dodatek B vyplnili všichni výrobci oceli válcované za tepla a za studena, ale poté, co čínská vláda na její dotazník odpověděla, Komise svůj požadavek omezila pouze na dotčené státem vlastněné podniky (96), aby čínské vládě usnadnila práci s vyplňováním dodatku B. Přestože Komise vyvinula takovou snahu, čínská vláda a dotčené státem vlastněné podniky na dodatek B neodpověděly, ačkoliv je zřejmé (zejména z podnětu), že se šetření vztahuje na státem vlastněné podniky, které dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena vyvážejícím výrobcům oceli s organickým povlakem.
(414)
Vzhledem k výše uvedenému neměla Komise jinou možnost než použít čl. 28 odst. 1 základního nařízení, a to plně v souladu s čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích.
(415)
Čínská vláda uvedla, že dostupné údaje, které Komise použila, neobhajují závěr, že citované „pokyny“ pro ocelářský průmysl jsou právně závazné. Hlavním plánovacím dokumentem ocelářského průmyslu, na němž Komise založila svá zjištění o existenci veřejnoprávního subjektu, je vyhláška komise pro národní rozvoj č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu. Komise se přímo dotázala na právní status vyhlášek komise pro národní rozvoj a potvrdilo se, že vyhlášky jsou v čínském právním řádu právně závazné, neboť patří do jedné ze čtyř kategorií čínských právních předpisů. Toto tvrzení je proto v rozporu s příslušnými informacemi obsaženými ve spisu.
(416)
Čínská vláda tvrdila, že narušení trhu, které Komise konstatovala u ocelářského průmyslu, je pro určení statusu veřejnoprávního subjektu u výrobců oceli válcované za tepla a za studena irelevantní a že se k určení mělo přikročit výhradně u subjektů, které dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena dvěma skupinám vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a nikoliv pouze obecně u všech státem vlastněných podniků, které v Číně tento druh oceli vyrábějí. Čínská vláda tvrdí, že nemá-li Komise informace o těchto subjektech, nemůže určení provést; jinak by dovozovala nepřípustný nepříznivý závěr. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Existence narušení trhu je při analýze relevantním činitelem, i když nikoliv určujícím. Zjištění, které Komise v rámci tohoto řízení učinila ohledně „veřejnoprávního subjektu“, se týká všech výrobců oceli válcované za tepla a za studena, kteří jsou zcela či částečně ve vlastnictví státu, poněvadž bylo učiněno na základě důkazů souvisejících s faktory obecně politickými a celoodvětvovými a nevztahovalo se ke konkrétní společnosti. Státem vlastněné subjekty, které dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena dvěma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku jednoznačně spadají do působnosti zjištění o veřejnoprávním subjektu, a nepovažovalo se tudíž za nutné provádět určení výhradně pro ně. Čínská vláda v každém případě v reakci na dotazník Komise neposkytla žádné informace, které mohou sloužit pro takové určení vztahující se ke konkrétní společnosti.
Tvrzení čínské vlády, že Komise nemůže zjištění provést, chybí-li „skutečná fakta“ ke konkrétním dotčeným státem vlastněným podnikům, by znamenalo, že čínská vláda by ve skutečnosti z nedostatečné spolupráce měla prospěch (neboť „fakta“ odmítla poskytnout), a dosáhla by tudíž „příznivějšího výsledku“ než kdyby spolupracovala, což je opakem nepříznivého závěru.
(417)
Čínská vláda namítla, že ji Komise informovala o analýzách „pověření a řízení“ až při zveřejnění konečných informací, čímž došlo k porušení jejího práva na obhajobu. V dřívějším stádiu šetření však Komise nemohla vědět, že dospěje k takovému závěru. Toto zjištění je výsledkem veškerých informací a údajů shromážděných v průběhu celého řízení a bylo zveřejněno ihned po konečném zjištění, tj. při zveřejnění konečných informací. Podle podnětu údajné subvence souvisely s tím, že vláda poskytovala zboží prostřednictvím státem vlastněných podniků. Šetření ukázalo, že tato vládní politika, jež se původně týkala státem vlastněných podniků, se vztahuje i na soukromé subjekty, což vedlo k závěru o pověření či řízení vládou.
(418)
Čínská vláda tvrdila, že Komisí uváděné skutečnosti nijak neopravňují k závěru, že všechny soukromé subjekty v odvětví oceli jsou státem pověřeny a řízeny, aby poskytovaly napadené subvence. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Ve svých analýzách týkajících se pověření a řízení Komise poukázala na řadu vládních plánů a strategických dokumentů a citovala jejich části, jež ukazují na přímou vazbu mezi vládou a chováním soukromých ocelářských společností, a toto zjištění podepřela i příklady počínání těchto soukromých subjektů.
(419)
Čínská vláda uvedla, že Komise při analýze pověření a řízení nerozlišovala mezi důsledky a záměrem činnosti vlády. I toto tvrzení se zamítá. Komise zjistila, že vláda má politiku na podporu ocelářského průmyslu a pro dodávky oceli válcované za tepla a za studena za ceny nižší než tržní, kterou uskutečňuje prostřednictvím veřejnoprávních subjektů (státem vlastněných podniků). Dále bylo zjištěno, že tato politika (a sice převahou státem vlastněných podniků a odrazováním od vývozu oceli válcované za tepla a za studena) přinutila soukromé výrobce k tomu, aby domácímu odvětví oceli s organickým povlakem dodávali za stejně nízké netržní ceny jako státem vlastněné podniky. Existují důkazy o tom, že ceny soukromých dodavatelů jsou vyloženě navázány na ceny státem vlastněných podniků. Proto Komise shledala, že jedním z cílů této politiky bylo řídit a úkolovat soukromé subjekty takovým způsobem, aby používaly stejné praktiky jako státem vlastněné podniky. Jde o klasický příklad situace, kdy vláda přímo či prostřednictvím státem vlastněných podniků „uplatňuje svou moc“ vůči soukromým dodavatelům. Tato politika vykazuje všechny požadované znaky pověření a řízení tj. „vládní opatření“„určené konkrétní straně“, „jehož cílem je konkrétní úkol nebo povinnost.“ Pro ilustraci vládních záměrů lze uvést, že některá ustanovení vyhlášky č. 35 postihují ty společnosti, které nejednají v souladu s politikami, které vyhláška popisuje. To ukazuje, že čínská vláda má v úmyslu celý ocelářský průmysl určitým způsobem směrovat a u společností, které se tomuto záměru nepodřídí, budou vyvozeny patřičné důsledky.
(420)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise nezjistila, že by čínská vláda uskutečňovala politiku dodávek oceli válcované za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem a že Komise v tomto ohledu žádný závěr neučinila. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak ukazuje analýza v 49.-72. bodě odůvodnění výše, státem vlastněné podniky dodávající ocel válcovanou za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem jsou veřejnoprávními subjekty, tj. prodlouženou rukou čínské vlády, a je evidentní, že vyvážejícím výrobcům oceli s organickým povlakem dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena. Bylo rovněž zjištěno, že ceny těchto vstupů neodrážejí tržní hodnoty. Proto byl učiněn závěr, že čínská vláda prostřednictvím těchto státem vlastněných podniků provádí politiku dodávek levné oceli válcované za tepla a za studena.
(421)
Čínská vláda tvrdila, že Komise učinila chybný závěr, že se jedná o všudypřítomné vládní řízení ocelářského průmyslu obecně a že toto odvětví plní určité pokyny, avšak nedospěla k závěru, že dodávání oceli výrobcům oceli s organickým povlakem pod úrovní tržních cen je cílem této politiky. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak je vysvětleno ve 419. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že součástí vládní politiky je záměrně řídit soukromé dodavatele takovým způsobem, aby stejně jako státem vlastněné podniky dodávali za nižší než tržní ceny.
(422)
Čínská vláda tvrdila, že Komise nedospěla ke zjištění, že je zvláštním záměrem čínské vlády poskytovat skutečný finanční příspěvek, o který jde ve věci dodávek oceli válcované za tepla a za studena, jak uvádí zpráva odvolacího orgánu v případu US -Countervailing Duty Investigation on DRAMS from Korea (97). Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Dotčená vládní opatření jsou založena na vládní politice, jejímž cílem je řídit soukromé dodavatele takovým způsobem, aby stejně jako státem vlastněné podniky dodávali za nižší než tržní ceny. Není to „důsledek“ či „vedlejší produkt“ vládních zásahů; je to jejich účel. Je evidentní, že v tomto případě soukromí dodavatelé oceli válcované za tepla a za studena na trhu nevykonávají svobodnou volbu, protože trh je narušen převahou státem vlastněných podniků a od vývozu tohoto druhu oceli jsou odrazováni.
(423)
Čínská vláda tvrdí, že Komise neučinila žádná zjištění o konkrétních soukromých subjektech, které společnostem zařazeným do vzorku dodávaly ocel válcovanou za tepla a za studena. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Stejně jako v případě veřejnoprávních subjektů Komise určila pověření a řízení celoodvětvově, takže se vztahuje na všechny soukromé dodavatele. Vzhledem k tomu, že se dotčená vládní politika vztahuje na všechny takové subjekty, není potřeba určení provádět pro konkrétní společnosti.
(424)
Čínská vláda tvrdila, že Komise odmítla důkazy čínské vlády ohledně podílu, který v čínské produkci oceli válcované za tepla a za studena připadá na státem vlastněné podniky. Tabulku, kterou čínská vláda v této věci poskytla, nelze považovat za důkaz. Před inspekcí a v jejím průběhu čínská vláda odmítla k této tabulce poskytnout zdroje údajů, a nelze ji proto považovat za spolehlivé informace. Komise tudíž použila informace z přehledu World Steel Capacity Book, který je ocelářským průmyslem ve světě všeobecně akceptován.
(425)
Čínská vláda uvedla, že Komise nevysvětlila, proč jsou nejvhodnějším srovnávacím základem právě ceny na světovém trhu s ocelí válcovanou za tepla a za studena, a poukázala na rozhodnutí odvolacího orgánu ve věci US - Softwood Lumber IV (USA - řezivo z jehličnatých dřevin IV), že srovnávací základ mimo danou zemi „se musí vztahovat k převládajícím podmínkám na trhu v dané zemi nebo na ně odkazovat či s nimi souviset a musí odrážet cenu, kvalitu, dostupnost, prodejnost, přepravu a jiné podmínky nákupu nebo prodeje“. Čínská vláda rovněž tvrdí, že „převaha vládního sektoru“ nemůže vést k pominutí této judikatury, neboť jestliže by tomu tak bylo, vůbec by nebylo možné aplikovat variantu vnějšího srovnávacího základu. Čínská vláda uvádí, že Komise nevyhověla požadavkům článku 14 dohody WTO o subvencích. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Jak je vysvětleno ve 49.-97. bodě odůvodnění výše, Komise zjistila, že v Číně převládají narušené tržní podmínky. Ocel se ve světě vyrábí podobnými postupy a obchoduje se v celosvětovém měřítku, nejpřiměřenějším vnějším srovnávacím základem je proto cena na světových trzích, poněvadž pokud by v Číně panovala normální nenarušená tržní situace, ceny by se pravděpodobně dostaly do souladu s cenami na světových trzích. Čínská vláda poskytla velmi málo informací o trhu s ocelí v Číně, přestože ji o to Komise přímo požádala. Čína ani nenavrhla žádný jiný srovnávací základ kromě vnitrostátního, který však kvůli zjištěným narušením trhu nebyl vhodný.
Čínská vláda tvrdila, že Komise své zjištění o oceli válcované za tepla a za studena a dodávané za cenu nižší než přiměřenou založila pouze na tautologickém prohlášení žadatelů v podnětu, což není postačující ke splnění požadavků dohody WTO o subvencích. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Ocel válcovanou za tepla a za studena používá jako surovinu pouze omezený počet podniků, neboť v mnoha odvětvích se tyto výrobky nijak neuplatní. Sama čínská vláda ve své odpovědi na dotazník potvrdila, že ocel válcovanou za tepla a za studena používá jen několik málo odvětví. Ve svých připomínkách k zveřejnění konečných informací čínská vláda tuto skutečnost nijak nezpochybnila. Proto se potvrzuje, že se v tomto případě jedná o specifickou subvenci ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, který přejímá obsah čl. 2. odst. 1 písm. c) dohody WTO o subvencích.
3.4.1.3. Zvýhodněné půjčky a úrokové sazby pro odvětví oceli s organickým povlakem
(426)
Čínská vláda uvedla, že banky nejsou povinny dodržovat pokyny pro průmysl, vláda jim nediktuje jednotlivá obchodní rozhodnutí a že v bankovním sektoru nepřevládají státní subjekty. Toto tvrzení nelze přijmout. Podle čl. 24 a 25 vyhlášky č. 35 je poskytnutí úvěrů vyhrazeno pouze společnostem, které dodržují vnitrostátní politiky pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu, tvrzení čínské vlády, že banky nejsou povinny řídit se průmyslovými politikami, je tudíž v rozporu s tímto důkazem. Je evidentní, že tyto předpisy určují, kterým podnikům mohou banky financování poskytnout a kterým nikoliv. I tvrzení, že v bankovním sektoru nepřevládají vládní subjekty, je nutno pominout. V tomto ohledu je třeba říci, že čínská vláda poskytla jen minimum informací o vlastnických poměrech v odvětví bankovnictví s tím, že těmito informacemi nedisponuje, přestože podle článku 24 zákona o komerčním bankovnictví jsou všechny banky povinny tyto informace předávat čínské komisi pro bankovní dohled, která je státní agenturou schválenou Státní radou.
Na základě dalších informací ze spisu citovaných v tomto nařízení byl učiněn závěr, že bankovnímu odvětví v Číně skutečně dominují vládní instituce (viz 166.-169. bod odůvodnění). Kromě zdrojů uvedených v tomto nařízení zpráva MMF č. 11/321 o zemích z listopadu 2011 k Číně uvádí, že se stát také přímo i nepřímo podílí na finančním sektoru, a doporučuje, aby se ve finančním sektoru změnilo zaměření role a odpovědnosti vlády, tj. aby bankovní systém nebyl používán k provádění cílů vládní politiky v širším slova smyslu a aby bylo možné o úvěrech rozhodovat podle obchodních cílů (98) (99).
(427)
Čínská vláda tvrdila, že nedodržení požadavků dodatku A pro ni určeného dotazníku nemohlo oprávněně vést k použití dostupných údajů, protože Komise neměla po čínské vládě požadovat, aby poskytla interní citlivé údaje k jednotlivým obchodním operacím týkajícím se bank, z nichž mnohé nebyly v žádném případě vlastněny státem. Jak je vysvětleno v 426. bodě odůvodnění, čínská vláda měla přístup přinejmenším k některým požadovaným informacím, ale odmítla zodpovědět jakékoliv dotazy v dodatku A. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vzhledem k tomu, že čínská vláda odmítla poskytnout jakékoli údaje o vlastnictví, Komise u mnohých bank nevěděla, zda jsou či nejsou ve vlastnictví státu.
(428)
V souvislosti s některými oběžníky Čínské lidové banky čínská vláda tvrdí, že veřejně přístupná shrnutí obsahu příslušných oběžníků jsou spolu s vyjádřeními úředníků Čínské lidové banky dostatečnou náhradou za samotné oběžníky, a nemělo by se tudíž používat dostupných údajů kvůli tomu, že čínská vláda uvedené údaje neposkytla. Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise odmítla informace, jež byly poskytnuty v dobré víře, tj. svědecké výpovědi úředníků Čínské lidové banky a shrnutí předmětných oběžníků, a odkázala na článek 28 základního nařízení, v němž se uvádí, že nepřihlédnout lze pouze k informacím, které jsou nepravdivé nebo zavádějící. Dále čínská vláda tvrdila, že Komise svá zjištění neopřela o skutečně dostupné údaje nebo poskytnuté informace, a spíše nechala na čínské vládě, aby prokázala, že stav věcí, který byl přezkoumáván v rámci případu bezdřevého natíraného papíru, již není aktuální. Podle čínské vlády nejsou zjištění ve věci bezdřevého natíraného papíru v tomto případě ani v rozporu s informacemi, jež předložila, poněvadž vycházely z informací, které se vztahovaly ke zcela jinému období.
Co se týče výpisů z oběžníků Čínské lidové banky, internetové stránky a svědeckých výpovědí úředníků Čínské lidové banky, nebylo je možné ověřit, aniž by byly k dispozici samotné zdrojové dokumenty, tj. oběžníky. Komise nerozumí tomu, proč čínská vláda na jedné straně označuje tyto oběžníky za důvěrnou interní dokumentaci, když na druhé straně je shrnutí jejich obsahu údajně zveřejněno na internetových stránkách Čínské lidové banky. Zjištění z případu bezdřevého natíraného papíru jsou pro tento případ vysoce relevantní. Tvrzení, že se informace týkají jiného období, nemá velký význam, neboť skutečnosti zaznamenané ve spisu (včetně podnětu) ukazují, že se dané praktiky od té doby nijak nezměnily. Pokud jde o tvrzení čínské vlády, že Komise přenáší důkazní břemeno, je třeba uvést, že zjištění ve věci bezdřevého natíraného papíru jsou součástí všech důkazů, k nimž se přihlíželo, po čínské vládě se ovšem nepožaduje, aby je „vyvracela“. Spolupráce při takovýchto šetřeních je dvoustranný proces a všechny strany mohou předkládat důkazy či argumenty k vyvrácení jiných důkazů ze spisu.
(429)
Čínská vláda argumentovala, že Komise neshledala, že by referenční sazby čínské vlády odrážely neobchodní narušení (čímž tedy připustila, že úrokové sazby na čínském trhu v podstatě odrážejí přiměřenou cenu) a že skutečnost, že existuje pouze spodní mez pro úrokové sazby komerčních úvěrů působí spíše na úkor než ve prospěch vyvážejících výrobců, kteří tyto úvěry využívají. Pokud by Čínská lidová banka tuto spodní hranici nestanovila, mohly být uvedené sazby ještě výrazně nižší. Toto tvrzení je není na místě. Skutečnost, že čínská vláda (Čínská lidová banka) referenční sazby stanovuje arbitrárně, svědčí v prvé řadě o nekomerčním chování. Je to potvrzeno i ve zprávě MMF o Číně č. 11/321 z listopadu 2011 (100), která se týká regulace úrokových sazeb.
(430)
Čínská vláda tvrdila, že Komise neposoudila úvěruschopnost konkrétních stran, jichž se šetření týkalo, jako tomu bylo ve věci bezdřevého natíraného papíru. K tomu je třeba říci, že úvěruschopnost vyvážejících výrobců zařazených do vzorku nebyla posuzována, protože je každopádně ovlivněna průmyslovými politikami a státní podporou a zásahy. Bylo by to zbytečné, neboť se zjistilo, že finanční systém je v Číně narušen. V případě bezdřevého natíraného papíru se žádné posouzení úvěruschopnosti neprovádělo.
(431)
Čínská vláda rovněž uvádí námitku proti přidělení ratingu BB, který považuje za „vyloženě sankční“, a podle ní „Komise každopádně neodůvodnila toto své rozhodnutí způsobem, který by při podrobném přezkumu obstál.“ Zjistí-li Komise, že čínská referenční sazba plus riziková přirážka BB dosahují určité sazby, pak podle čínské vlády musí vysvětlit důvody, které ji k tomu vedly, a to konkrétně podle jednotlivých výrobců a úvěrů. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Vzhledem k narušení trhu a ke skutečnosti, že půjčující banky neprovádějí náležité posouzení úvěruschopnosti a rizik u výrobců oceli s organickým povlakem, Komise nemohla použít nominální hodnotu ratingu jednotlivých vyvážejících výrobců (i kdyby jej měli). Rating BB v tomto případě není pro vyvážející výrobce nepříznivý, neboť je to nejlepší neinvestiční rating na trhu.
3.4.1.4. Udělování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
(432)
Podle čínské vlády Komise uznala, že její argumenty o tom, že práva k užívání pozemků udělovaná s ohledem na hospodářskou soutěž jsou takové povahy, že odbourávají potřebu vnějšího srovnávacího základu. Čínská vláda rovněž tvrdila, že se Komise při vysvětlování důvodů pro zamítnutí jejích tvrzení zaměřuje výlučně na důkazy předložené čínskou vládou, spíše než na údaje, které jsou skutečně k dispozici. Čínská vláda požaduje, aby Komise zveřejnila informace o skutečném věcném základě, s jehož pomocí rozhodla, že ceny stanovené místními orgány byly určeny libovolně, tj. že se neodvíjely či nebyly ve vztahu k nabídce a poptávce po průmyslových pozemcích.
Pohled čínské vlády na danou věc není správný. Komise nezjistila, že jsou práva k užívání pozemků udělována s ohledem na hospodářskou soutěž. Komise zjistila, že ze 13 transakcí s právy k užívání pozemků mělo být pouze šest provedeno formou nabídkového nebo dražebního řízení. Důkazy předložené k těmto šesti obchodním operacím ukázaly, že u nabídkových řízení nedošlo k soutěži, neboť byla podána pouze jedna nabídka a cena byla stanovena úředně. Komise neporozuměla žádostem čínské vlády o zveřejnění dostupných údajů použitých v souvislosti s netržním prostředím u práv k užívání pozemků, když k zamítnutí tvrzení čínské vlády v této věci nebylo použito dostupných údajů a analýza byla provedena na základě informací, které v tomto ohledu poskytla čínská vláda a vyvážející výrobci. Věcný základ pro rozhodnutí, že ceny jsou určovány libovolně, je uveden v 114.-116. bodě odůvodnění, tj. informace o skutečných obchodních operacích, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, systém pro hodnocení městských pozemků a vyhláška č. 35.
(433)
Podle čínské vlády Komise neurčila specifičnost ve smyslu čl. 2. odst. 1 a 2 dohody WTO o subvencích, ani svá určení o specifičnosti neodůvodnila jasným způsobem a na základě průkazných podkladů, jak vyžaduje čl. 2 odst. 4 dohody WTO o subvencích. Dále neodůvodnila, proč musela částku zvýhodnění založit na externím srovnávacím základu, a ani zvolenou referenční hodnotu nesestavila v souladu s čl. 14 písm. d) dohody WTO o subvencích. Tato tvrzení musela být zamítnuta. Základem pro zjištění, která Komise učinila o specifičnosti, je fakt, že společnosti, které se neřídí státní průmyslovou politikou, nemají nárok na udělení práv k užívání pozemků, úřady stanovují ceny mnohdy libovolně a vládní postupy jsou nejasné a netransparentní. Proč bylo nutné použít vnější srovnávací základ je vysvětleno a odůvodněno v 109., 118., 120. a 121. bodě odůvodnění. Jelikož se zjistilo, že trh s právy k užívání pozemků je v Číně narušen, nebylo možné použít vnitrostátní srovnávací základ, jak navrhla čínská vláda. Komise nesouhlasí s tvrzením, že srovnávací základ nebyl vypočten v souladu s čl. 14 písm. d) dohody WTO o subvencích. Tchajwanský srovnávací základ se považuje za nejlepší náhradní proměnnou, již má Komise k dispozici, a odpovídá doporučením odvolacího orgánu v rozhodnutí DS 379.
(434)
Čínská vláda podle svého tvrzení navrhla, aby srovnávací základ byl vnitrostátní a založený na cenách, jež platí „neupřednostňované“ čínské podniky; podle čínské vlády v prvé řadě z toho důvodu, že se nedělají žádné rozdíly, a že výše subvence by tudíž správně byla nulová. Komise s touto argumentací nesouhlasí a čínská vláda každopádně neposkytla žádné informace o cenách práv k užívání pozemků pro „neupřednostňovaná“ odvětví, jež by teoreticky bylo možné použít k výpočtu srovnávacího základu.
(435)
Čínská vláda rovněž tvrdí, že žadatel neposkytl žádné informace nebo důkazy o tom, že práva k užívání pozemků byla udělena konkrétní malé skupině podniků a že Unie neučinila zásadní zjištění v tom smyslu, že udělení práv k užívání pozemků je výslovně omezeno na určité/podporované podniky. Komise zjistila, že práva k užívání pozemků jsou vyhrazena společnostem, které dodržují průmyslové politiky, jež čínská vláda stanovila ve vyhlášce komise pro národní rozvoj a reformy č. 35 (116. bod odůvodnění).
(436)
Čínská vláda tvrdila, že Komise neprovedla dostatečně důkladný průzkum, aby nalezla srovnávací základ, který se vztahuje k situaci v Číně nebo na ni odkazuje, a že se Komise dostatečně nevynasnažila nalézt srovnávací základ blížící se tržním podmínkám, jež by nastaly při neexistenci narušení, a pokud tak Komise učinila, nevysvětlila, jak postupovala. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Komise ve skutečnosti podrobně prostudovala rozličné ukazatele a porovnala Tchaj-wan s ČLR jako celkem i s jednotlivými dotčenými čínskými provinciemi. Po provedení těchto analýz Komise považuje Tchaj-wan (101) za vhodný srovnávací základ s ohledem na celkový souhrn informací ve spisu, tzn. s ohledem na i) úroveň hospodářského rozvoje a hospodářskou strukturu na Tchaj-wanu a v příslušných čínských provinciích a ve městě (102), kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci, ii) zeměpisnou blízkost těchto dvou čínských provincií a Tchaj-wanu, iii) vysoký stupeň rozvoje infrastruktury Tchaj-wanu i těchto dvou čínských provincií, iv) silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Tchaj-wanem a ČLR, v) podobnou hustotu obyvatelstva v dotčených čínských provinciích a na Tchaj-wanu, vi) podobný typ pozemků a obchodních operací použitých pro stanovení srovnávacího základu na Tchaj-wanu a v ČLR a vii) společné demografické, jazykové a kulturní charakteristiky Tchaj-wanu a ČLR. Provincie Jiangsu a Zhejiang jsou navíc spolu s městem Chongqing považovány za provincie s nejrozvinutějším zpracovatelským průmyslem v ČLR. Přestože úroveň HDP na obyvatele není u Tchaj-wanu a dotyčných dvou čínských provincií shodná, HDP těchto čínských provincií a města Chongqing v posledních letech rychle roste, takže Tchaj-wan dohánějí.
Z nejaktuálnějších údajů je navíc patrné, že jak ČLR jako celek, tak obě čínské provincie a město Chongqing vykazují mnohem vyšší tempo růstu HDP než Tchaj-wan (103), takže jej velmi rychle dohání. Zároveň je třeba poznamenat, že přesné srovnání mezi HDP země s netržním hospodářstvím (ČLR) a HDP země se zavedeným tržním hospodářstvím (Tchaj-wanem) není rozhodující, protože je zcela běžné, že pokud jde o HDP, netržní hospodářství zaostává za fungujícím tržním hospodářstvím. Nabídku a poptávku po průmyslových pozemcích může navíc ovlivňovat mnoho dalších faktorů, například pravidla plánování, politika životního prostředí apod. Skutečnou otázkou je, jaké by byly „převládající podmínky na trhu“, pokud jde o práva k užívání pozemků v ČLR, kdyby se jednalo o fungující tržní hospodářství, přičemž na základě všech důkazů se zdá, že by byly velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(437)
Čínská vláda rovněž tvrdí, že Komise ve svém výpočtu použila odpisové období 50 let, přestože všechny příslušné smlouvy o právech k užívání pozemků nevycházely z 50letého období. Toto není pravda. Všechna práva k užívání pozemků, jejichž udělení bylo napadeno v tomto šetření, byla založena na 50letém období.
3.4.1.5. Programy zásobování elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
(438)
Čínská vláda tvrdila, že závěr o specifičnosti je „zcela vykonstruován“ z toho důvodu, že drtivá většina čínského hospodářství platí nijak nepenalizovanou sazbu. Čínská vláda rovněž zpochybnila zjištění Komise o „regionální“ specifičnosti, a zejména závěr, že tato subvence se poskytuje pouze v těch zeměpisných oblastech, v nichž se nachází vyvážející výrobce. Podle čínské vlády se sankce uplatňuje plošně ve všech zeměpisných oblastech, v nichž se nacházejí všichni vyvážející výrobci, a regionální odlišnosti proto neexistují. Tato tvrzení musela být zamítnuta. Komise konstatuje, že čínská vláda své připomínky patrně zakládá výhradně na systému cenového rozlišení na kategorie „podporovaných“, „omezovaných“, „zakázaných“ a „povolených“ podniků podle rozhodnutí č. 40. Nicméně Komise založila své závěry na zvláštním systému určování cen elektřiny, který je k dispozici v rámci širší oblasti města Chongqing, kde má výrobní závod jeden z vývozců zařazených do vzorku. Tento vývozce těží z nižší sazby za elektřinu, jež se aplikuje specificky pouze na podskupinu společností z určitých odvětví (konkrétně společnosti vyrábějící slitiny železa v elektrických pecích a výrobci hnojiv) patřících do téže kategorie velkých průmyslových uživatelů. Komise proto dospěla k závěru, že tato snížená sazba za elektrickou energii, která se používá pouze u této velmi omezené podskupiny společností patřících výhradně k oněm specifickým způsobilým odvětvím, je de iure specifická.
Co se „regionální“ specifičnosti týče, nehovoří 149. bod odůvodnění o žádném systému sankcí, jak ve svých připomínkách uvádí čínská vláda. V tomto odstavci se upřesňuje, že tato zvýhodněná sazba za elektřinu používaná pro omezenou podskupinu společností včetně výrobce dotčeného výrobku je omezena na danou zeměpisnou oblast (tj. širší území města Chongqing), která je součástí velkého čínského západního regionu, jemuž se dostává podpory podle zákona zmíněného v témž bodě odůvodnění a dále vysvětleného v 233. bodě odůvodnění. Jak se dále uvádí v 149. bodě odůvodnění, tento právní předpis se týká určování cen elektřiny jakožto jednoho z nástrojů k dosažení hlavního politického cíle, totiž podpory rozvoje tohoto regionu. Zjištění Komise, že je tato subvence i regionálně specifická, se potvrzuje.
(439)
Čínská vláda zpochybnila závěry v 146. bodě odůvodnění týkající se specifičnosti založené na systému cenového rozlišení na kategorie „podporovaných“, „omezovaných“, „zakázaných“ a „povolených“ podniků. Čínská vláda znovu vysvětluje, že rozdíl v ceně, kterou za elektřinu platí specificky znevýhodněný projekt a kdokoliv jiný, funguje jako penále či přirážka, jejímž účelem je odradit konkrétní projekty, spíše než jako „sleva“ poskytovaná podporovaným projektům. Čínská vláda uzavírá, že je na Komisi, aby zjistila, jaká cena by byla považována za odpovídající, a že v tomto případě Komise měla za to, že odpovídající cenou by byla cena s přirážkou. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak bylo obšírně vysvětleno výše, zjištění Komise o finančním příspěvku se vztahuje ke snížené sazbě za elektrickou energii, na niž má tato společnost nárok, protože patří do omezené podskupiny podniků v rámci kategorie velkých průmyslových uživatelů. Argumenty čínské vlády tudíž nejsou pro zjištění, jež Komise učinila, relevantní.
3.4.1.6. Ostatní příjmy a daňové režimy, které nebyly výrobci zařazenými do vzorku, jež jsou předmětem vyrovnávacích opatření, využívány za účelem „zbytkové sazby“
(440)
Čínská vláda tvrdila, že příslušná pravidla o výběru vzorku obsažená v antidumpingové dohodě WTO (tj. čl. 6. odst. 10, čl. 9. odst. 2 a 3) Komise nepoužila jednotným způsobem, neboť účelem výběru vzorku by mělo být omezení rozsahu šetření. Tento argument vycházel z čl. 19 odst. 4 dohody WTO o subvencích, který výši vyrovnávacího cla omezuje na výši „zjištěné subvence“. Čínská vláda učinila závěr, že když Komise nebyla schopna míru subvencování dostatečně posoudit pomocí zvoleného vzorku, mohla do vzorku zařadit více společností. Zaprvé Komise konstatuje, že analogie mezi výběrem vzorků při antidumpingových a antisubvenčních šetřeních má určité hranice, poněvadž na rozdíl od antidumpingových šetření neexistuje v šetřeních týkajících se vyrovnávacího cla žádné obecné pravidlo, podle něhož se každému vývozci přidělí individuální clo a jsou výslovně dovoleny tzv. „souhrnné“ případy. Kromě toho, na rozdíl od antidumpingových případů, je vláda v případech týkajících se vyrovnávacích cel povinným účastníkem a respondentem, a vláda je tudíž implicitně zařazena do jakéhokoli „vzorku“ sloužícího ke stanovení vyrovnávacího cla. Jinými slovy, vláda je poskytovatelem údajného subvencování a vládní opatření proto vždy spadají do působnosti šetření, které se týká vyrovnávacího cla, a to bez ohledu na použití vzorku vyvážejících výrobců.
(441)
K připomínce čínské vlády, že řešením je „zařadit do vzorku více společností“, Komise podotýká, že přesně to v daném případě učinila. Poté, co jeden z vývozců, který původně hodlal spolupracovat, od spolupráce odstoupil, se Komise rozhodla zařadit do vzorku dalšího vývozce. Ovšem krátce poté, co byla tato společnost informována o zařazení do vzorku, Komisi oznámila, že si již nepřeje při šetření spolupracovat. Komise proto musela vzorek omezit na dva zbývající vývozce zařazené do původního vzorku, kteří od spolupráce neodstoupili, aby se tak vyhnula dalšímu zpoždění, jež by ohrozilo brzké dokončení šetření v zákonem stanovených lhůtách. Komise podotýká, že tato snaha, jež ztroskotala výlučně na přístupu vývozců, jasně dokládá, že tvrzení čínské vlády je neopodstatněné, neboť neřeší otázku společností, které se při výběru vzorku samy nepřihlásí, nebo které odstoupí vzápětí poté, co byly k zařazení do vzorku vybrány.
(442)
V otázce použití dostupných údajů uvedla čínská vláda odkaz na čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích a citovala judikaturu WTO, která uvádí, že údaje ze spisu lze použít pouze k nahrazení chybějících informací, a že odmítnutí spolupráce neopravňuje k přijetí rozhodnutí, která postrádají věcný základ. Komise nechápe logiku tohoto tvrzení, neboť pro svá zjištění použila údaje ze spisu, jak umožňují ustanovení WTO a základního nařízení, a v plném souladu s příslušnou judikaturou WTO. Jak uznala i čínská vláda, zjištění učiněná v případu bezdřevého natíraného papíru a v různých rozhodnutích ministerstva obchodu USA (US DOC) představují ty nejlepší skutečnosti, jež má Komise k dispozici, a byly použity právě k tomu, aby se nahradily informace chybějící v důsledku nedostatečné spolupráce na straně čínské vlády.
Čínská vláda použití těchto skutečností zpochybnila i z toho důvodu, že neodrážejí aktuální subvencování a ani konkrétně nesouvisí s dotčeným výrobkem. Komise v této souvislosti uvádí, že většina subvenčních programů spočívá v jednorázových subvencích (např. grantech, daňových výhodách spojených s investicemi do majetku), které se obvykle odepisují po dobu několika let, a výhody, které z nich plynou, tudíž pokračují i v budoucnu, a sahají tak v tomto případě až za období šetření. U opakujících se subvencí nejsou důkazy o tom, že se od dotčeného šetření tyto programy změnily. Pokud jde o vazbu těchto programů na dotčený výrobek, Komise připomíná, že se všechny tyto programy týkají ocelářství (nesouvisí s konkrétním výrobkem) nebo se uplatňují v regionu, do něhož vývozci oceli s organickým povlakem umístili své závody. Vzhledem k tomu, že spis neobsahoval důkazy o opaku, Komise rozhodla, že lze logicky učinit závěr, že výhody plynoucí z těchto programů nadále představují nejbližší ekvivalent za subvencování výrobců dotčeného výrobku, k němuž aktuálně dochází. Je třeba zdůraznit, že čínská vláda měla dostatek příležitostí předložit ke všem těmto programům důkazy svědčící o opaku, avšak záměrně se rozhodla je nepředložit, a Komise se proto musela uchýlit k použití údajů ze spisu, jak stanoví základní nařízení a dohoda WTO o subvencích.
3.4.1.7. Kapitálové programy
(443)
Čínská vláda uvedla, že ne všechny tyto programy (nevyplacené dividendy, swapy dluhů za aktiva a kapitálové injekce) byly zahájeny v souladu s požadavky čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 dohody WTO o subvencích.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak již bylo vysvětleno v oddíle týkajícím se odpovědi na připomínky čínské vlády k zahájení řízení (399.-406. bod odůvodnění výše), útvary Komise prostudovaly důkazy předložené žadatelem, jež byly podstatné, jak jednoznačně vyplývá z verze k nahlédnutí zúčastněným stranám podnětu. Útvary Komise navrhly zahájit šetření konkrétních programů až poté, co náležitě přezkoumaly správnost a adekvátnost důkazů, které považují za dostatečné důkazy prima facie.
(444)
Pokud se použijí, jsou kapitálové programy podle čínské vlády specifickými subvencemi ad hoc, poněvadž se vztahují na jediného konkrétního příjemce a jejich uplatňování není založeno na žádném konkrétním právním předpisu, a protože „Komise zajisté ví, že společnosti podléhající zbytkovému clu nejenže neobdržely, ale ani nemohly vzhledem k jejich jednorázovosti obdržet“ tyto subvence, neměla by se vyrovnávací opatření ukládat. Čínská vláda dále tvrdila, že vychází-li se při zjištěních z dostupných údajů, musí být založena na faktických skutečnostech. Uložení vyrovnávacích opatření na jiné společnosti než ty, které subvence ad hoc údajně obdržely, je proto porušením článku 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích.
Je třeba poznamenat, že čínská vláda nereagovala ani na jednu z otázek, které se v dotazníku a v písemném upozornění na nedostatky těchto režimů týkaly. Tvrzení čínské vlády, že „Komise zajisté ví, že společnosti podléhající zbytkovému clu nejenže neobdržely, ale ani nemohly vzhledem k jejich jednorázovosti obdržet“ tyto subvence, proto neodpovídá skutečností. Naproti tomu v podnětu bylo uvedeno několik společností, které těchto kapitálových programů využívají, přičemž seznam údajně nebyl vyčerpávající. Vzhledem k tomu, že čínská vláda neposkytla žádné informace o povaze nebo nároku na poskytnutí těchto režimů, nemá Komise jinou možnost, než použít dostupných údajů.
3.4.2. PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI ZHEJIANG HUADONG
3.4.2.1. Udělování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
(445)
Společnost Zhejiang Huadong podle svého tvrzení poskytla Komisi všechny příslušné právní předpisy, jimiž se řídí systém a oceňování prodeje práv k užívání pozemků v Číně a poukázala na Ustanovení o přidělování uživatelských práv ke stavebním pozemkům ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, aukcí a cenových odhadů, aby prokázala, že v Číně existuje dobře fungující trh s nemovitostmi, v rámci něhož se zveřejňují cenové odhady i zaplacené ceny. Dále tvrdila, že nejlepším podkladem k posouzení ceny práv k užívání pozemků v době, kdy je tento vyvážející výrobce koupil, je soudobý čínský trh s nemovitostmi a úplné oficiální veřejné statistiky o cenách práv k užívání pozemků.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Komise svá zjištění týkající se práv společnosti Zhejiang Huadong k užívání pozemků vysvětluje v 115. bodě odůvodnění výše. Společnost ve svých připomínkách k zveřejnění konečných informací tato zjištění nezpochybnila. Z důkazů, které jsou k dispozici, vyplývá, že trh s právy k užívání pozemků je v Číně narušen, neboť u nabídkových řízení, která Komise na místě šetřila, nedošlo k soutěži a ceny byly stanoveny úředně. Věcný základ pro rozhodnutí, že ceny jsou určovány libovolně, je uveden v 114.-116. bodě odůvodnění, tj. informace o skutečných obchodních operacích, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, systém pro hodnocení městských pozemků a vyhláška komise pro rozvoj a reformy č. 35.
(446)
Společnost Zhejiang Huadong tvrdila, že podle čl. 14 písm. d) dohody WTO o subvencích by se odpovídající cenový srovnávací základ měl vztahovat v prvé řadě k převládajícím podmínkám na trhu v zemi udělení, a jestliže takové podmínky nejsou, měl by být srovnávací základ mimo danou zemi vždy náležitě upraven, aby nedocházelo k vyrovnávání komparativních výhod. Dále tvrdila, že nejsou-li jako vhodný srovnávací základ k dispozici převládající podmínky v Číně, dovážející člen WTO by měl na základě odst. 15 písm. b) protokolu o přistoupení Číny k WTO takové převládající podmínky pokud možno upravit, než eventuálně použije podmínky převládající mimo Čínu. Přestože Komise souhlasí s velkou částí právní teorie za tímto tvrzením, byl učiněn i závěr, že v Číně neexistuje fungující trh s pozemky, a proto byl u cen pozemků použit vnější srovnávací základ. Proč bylo nutné použít vnější srovnávací základ je vysvětleno a odůvodněno v 109., 118., 120. a 121. bodě odůvodnění výše. Jelikož se zjistilo, že trh s právy k užívání pozemků je v Číně narušen, nebylo možné použít vnitrostátní srovnávací základ, jak navrhla společnost Zhejiang Huadong, a není tudíž ani žádný základ, podle nějž by bylo možné takový srovnávací základ upravit. Z informací, které ke srovnávacímu základu předložila společnost Zhejiang Huadong (Xiaoshan, provincie Zhejiang), navíc není zřejmé a nelze ani ověřit, zda se uvedené informace o cenách omezují pouze na ceny práv k užívání pozemků pro údajně „neupřednostňovaná“ odvětví.
(447)
Společnost Zhejiang Huadong uvedla, že zvolení Tchaj-wanu jako srovnávacího základu není přiměřené ani objektivní z těchto důvodů: 1) v okamžiku koupě práv k užívání pozemků nebyla provincie Zhejiang rozvinutou oblastí s vysokou úrovní HDP podobnou Tchaj-wanu; 2) Komise při výběru skutečných cen pozemků na Tchaj-wanu vycházela z nabídek na prodej průmyslové plochy a nikoliv ze skutečných cen za dlouhodobý pronájem plochy k průmyslovému využití, které se blíží právům k užívání pozemků, jež byla udělena společnosti Zhejiang Huadong.
Toto tvrzení je nutno zamítnout. K bodu 1), jak je uvedeno v 436. bodě odůvodnění, je třeba říci, že Komise si podrobně prostudovala různé ukazatele a porovnala Tchaj-wan s ČLR jako celkem i s jednotlivými dotčenými čínskými provinciemi. V návaznosti na tyto analýzy se Komise domnívá, že Tchaj-wan je vhodným srovnávacím základem, který odpovídá základnímu nařízení a pravidlům WTO. K bodu 2) je třeba poznamenat, že Komise použila nejlepší informace, jež byly přiměřeným způsobem dostupné.
(448)
Společnost Zhejiang Huadong poukázala na aritmetickou chybu ve výpočtu měr inflace, které byly použity k úpravě srovnávacího základu podle inflace. Komise toto tvrzení vzala v potaz a příslušný výpočet upravila.
(449)
Společnost Zhejiang Huadong tvrdila, že svá práva k užívání pozemků nenabyla nijak specifickým způsobem, neboť všechny podniky v Číně mají ze zákona stejné zacházení. Společnost také tvrdila, že se Komise patřičně nevěnovala otázce specifičnosti a že ve zveřejněných konečných informacích nebyly uvedeny důvody, proč z ceny, kterou společnost Zhejiang Huadong zaplatila, plyne výhoda.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Při svých zjištěních o specifičnosti se Komise opírala o skutečnost, že společnosti, které se neřídí státní průmyslovou politikou, nemají nárok na udělení práv k užívání pozemků, úřady stanovují ceny mnohdy libovolně a vládní postupy jsou nejasné a netransparentní. Komise zjistila, že práva k užívání pozemků jsou vyhrazena společnostem, které dodržují průmyslové politiky, jež čínská vláda stanovila ve vyhlášce komise pro národní rozvoj a reformy č. 35 (viz 116. bod odůvodnění).
3.4.2.2. Dodávky oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou
(450)
Společnost Zhejiang Huadong tvrdila, že v zájmu přiměřenosti, objektivity a jednotnosti měla Komise při sestavování srovnávacího základu použít u všech regionů zařazených do srovnávacího koše stejný zdroj údajů o cenách oceli (tj. Steel Business Bulletin, SBB). Tvrdila rovněž, že Steel Business Bulletin uvádí ceny oceli válcované za studena na mnoha jiných trzích než těch, které zvolila Komise, a navrhla doplnit Mexiko a Argentinu, neboť tyto země jsou příkladem rozvíjejících se trhů s ocelí na americkém kontinentu. Toto tvrzení muselo být zamítnuto, protože Komise při sestavování srovnávacího základu použila údaje o cenách, které co nejvěrněji odrážejí skutečnou tržní situaci v každé zemi nebo regionu. Pokud jde o ceny Evropě (z nichž většina pocházela z členksých států Unie), byla Komise názoru, že má k dispozici podrobnější cenové údaje společnosti MEPS. Měla-li by údaje MEPS k dispozici i u jiných zvolených zemí, použila by je. K zahrnutí cen v Mexiku a Argentině je třeba uvést, že se jedná o poměrně malé trhy ve srovnání s Čínou i s jinými zeměmi a regiony zařazenými do srovnávacího koše, který Komise použila.
Po provedení opravy vypočtených cen srovnávacího základu pro ocel válcovanou za tepla a ze studena Komise revidovala svůj výpočet subvenčního rozpětí u tohoto režimu. Oprava se týkala cen oceli v Brazílii, jež byly použity k výpočtu srovnávacího základu, který ve výpočtech, jež byly stranám sděleny, chybně zahrnoval i daně.
(451)
Společnost Zhejiang Huadong také tvrdila, že závěr Komise ohledně specifičnosti je nepodložený (bez přímých důkazů) a neodůvodněný, a údajná subvence ve formě dodávek oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou proto není napadnutelná. Společnost Zhejiang Huadong uvedla, že výhoda, existuje-li, v podobě dodávek oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou, se neomezuje jen na určité podniky nebo odvětví, nýbrž je poskytována obecně všem potenciálním kupujícím a spotřebitelům ze všech hospodářských odvětví.
Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Čínská vláda vznesla stejnou připomínku a Komise se jí zabývá v 415. bodě odůvodnění. „Potenciální“ kupující jsou z definice omezeni na určité podniky.
3.4.3. PŘIPOMÍNKY ŽADATELE
3.4.3.1. Zásobování vodou a elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
(452)
Žadatel tvrdil, že kvůli narušením a státnímu vlivu, pokud jde o čínský trh s vodou a elektrickou energií, měla Komise použít mezinárodních srovnávacích základů a výhody u těchto režimů vypočítat podle čl. 6 písm. d) bodu ii) základního nařízení.
Toto tvrzení muselo být zamítnuto. V tomto konkrétním případě důkazy ze spisu Komisi neumožnily zjistit, zda je trh s vodou a elektrickou energií narušen do takové míry, která by odůvodňovala použití vnějšího srovnávacího základu.
3.4.3.2. Některé daňové programy pro subjekty se zahraničními investicemi
(453)
Žadatel tvrdil, že Komise měla vyčíslit výši subvence u dvou daňových programů pro subjekty se zahraničními investicemi, tj. u „Slev na dani z příjmu při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu“ a u programu „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro výrobní subjekty se zahraničními investicemi“, a to z důvodu nedostatečné spolupráce ze strany čínské vlády a skutečnosti, že čínská vláda měla poskytnout důkazy o tom, že během období šetření z těchto programů nebyly výrobcům oceli s organickým povlakem poskytnuty žádné výhody.
Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Jak již bylo vysvětleno v 282. bodě odůvodnění, v zájmu snížení administrativní zátěže pro všechny zúčastněné strany a s přihlédnutím ke specifické situaci, pokud jde o ukončení těchto režimů, se je Komise rozhodla nenapadat.
3.5. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(454)
Výše valoricky vyjádřených subvencí, jež byly poskytnuty vyšetřovaným společnostem a jsou napadnutelné v souladu se základním nařízením, jsou uvedeny v této tabulce:
Vyvážející výrobce
KONEČNÉ ROZPĚTÍ SUBVENCE (v %)
HUADONG GROUP
23,8
PANHUA GROUP
29,7
UNION STEEL CHINA
26,8
SPOLUPRACUJÍCÍ SPOLEČNOSTI NEZAŘAZENÉ DO VZORKU
26,8
OSTATNÍ SPOLEČNOSTI
44,7
(455)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení je celkové rozpětí subvence pro společnosti nezařazené do vzorku vypočteno na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, tj. 26,8 %.
(456)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Čínské lidové republice, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie za období šetření, který uskutečnily spolupracující společnosti, vyplývá, že spolupráce vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice byla nízká, konkrétně 58 %. Vzhledem k nízké úrovni spolupráce byla celková subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni celkových subvenčních sazeb zjištěných pro všechny nespolupracující společnosti pro všechny posuzované programy, tj. 44,7 %.
4. ÚJMA
4.1. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(457)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(458)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 4 018 310 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
4.2. URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(459)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(460)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(461)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(462)
Pokud jde o objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie a o podíl na trhu, bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení těchto ukazatelů se musí zaměřit na situaci převládající na volném trhu.
(463)
Ostatní hospodářské ukazatele však bylo možné odůvodněně přezkoumávat pouze ve vztahu k celé činnosti, včetně využití pro vlastní potřebu a prodej. Výroba, kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3. SPOTŘEBA V UNII
(464)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(465)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii sečetly unijní orgány objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(466)
Údaje Eurostatu o dovozu však vycházejí z čísel kódů KN, a je zřejmé, že v rámci této úrovně číselného označování kódů KN se u části z nich nejedná o dovoz dotčeného výrobku.
(467)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(468)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to především v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, zejména na oblast stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 24 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4.4. DOVOZ Z DOTČENÉ ZEMĚ A PODÍL NA TRHU
(469)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(470)
Přes pokles spotřeby se objem dovozu z ČLR během posuzovaného období značně zvýšil, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize objem dovozu z ČLR v roce 2009 výrazně klesl. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni neuvěřitelných 367 %.
(471)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 60 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 275 %.
4.4.1. CENY DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj:
Eurostat
(472)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(473)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu k udržení podílu na trhu ani cenové snížení o 17 %, přičemž díky neustálému cenovému podbízení došlo v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(474)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(475)
Náklady po dovozu uvedené v předchozím bodě odůvodnění byly vypočítány na základě ověřených údajů od dvou dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
(476)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 20,2 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
(477)
V návaznosti na zveřejnění informací jeden vyvážejí výrobce požadoval další informace týkající se výpočtu cenového podbízení v případě, že neexistuje přesný soulad mezi typem výrobku vyváženým z ČLR a typem výrobku prodávaným na trhu Unie výrobním odvětvím Unie. Rovněž požadoval informace, zda byla provedena úprava, pokud jde o fyzikální rozdíly v případě, že neexistuje přesný soulad.
(478)
V případě, že neexistoval přesný soulad mezi vyváženým typem výrobku a typem výrobku prodávaným na trhu Unie, porovnala Komise vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V případech, kdy jediným rozdílem byla tloušťka substrátu, bylo provedeno porovnání s velmi podobným typem výrobku.
(479)
Pokud existoval více než jeden velmi podobný typ výrobku, porovnala Komise vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie, a to nezávisle na tom, zda substrát tohoto levnějšího typu výrobku byl silnější nebo slabší. Úprava s ohledem na fyzikální rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
5.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(480)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení posoudily unijní orgány veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(481)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, závislý prodej, zaměstnanost a produktivita.
(482)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové prodejní ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, stav zásob a mzdové náklady, bylo využito poskytnutých a ověřených údajů týkajících se šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku.
5.2. ÚDAJE TÝKAJÍCÍ SE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE JAKO CELKU
5.2.1. VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(483)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity (v %)
74
57
65
68
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(484)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 10 %. Zároveň se snížením poptávky v roce 2009 prudce poklesla výroba, načež se částečně zotavila v roce 2010. I když se spotřeba v období šetření zvýšila, objem výroby zůstal prakticky na stejné úrovni jako v roce 2010.
(485)
Výrobní kapacita zůstala ve zvažovaném období stabilní. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 8 %.
5.2.2. OBJEM PRODEJE, PODÍL NA TRHU A RŮST
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8
58,8
58,1
53,9
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(486)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body.
(487)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období snížil o 2,9 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o pět procentních bodů nižší během období šetření než v roce 2009. K této situaci došlo přesto, že od roku 2009 do konce období šetření vzrostla spotřeba o více než 24 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(488)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 7 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 12 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,9 procentní body z 56,8 % v roce 2008 na 53,9 % během období šetření.
5.2.3. ZAMĚSTNANOST A PRODUKTIVITA
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(489)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 15 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 6 %, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví snažilo snížit své výrobní náklady.
5.2.4. VYUŽITÍ PRO VLASTNÍ SPOTŘEBU A ZÁVISLÝ PRODEJ
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu (v %)
22
24
22
20
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(490)
Jak je uvedeno v 459. bodě odůvodnění, v Unii existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie.
(491)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislé prodeje jsou určeny pro další přeměnu samotných společností nebo jejich společností ve spojení, které se zabývají zejména obchodováním se stavebními materiály, tj. koneční uživatelé oceli s organickým povlakem.
(492)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 24 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 15 % a podíl na trhu se snížil o 8 %.
(493)
Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „přirážky k nákladům“) výrobku.
(494)
Průměrná hodnota za tunu zůstala v průběhu posuzovaného období stálá a byla o 3 % nižší než prodejní cena pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v období šetření výrobců z Unie zařazených do vzorku. Tento cenový rozdíl nebyl považován za významný a vývoj cen závislého prodeje odpovídá vývoji cen pro odběratele, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(495)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně subvencovaného dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjela od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován subvencovaným dovozem oceli s organickým povlakem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence subvencovaného dovozu z ČLR.
5.3. ÚDAJE TÝKAJÍCÍ SE VÝROBCŮ V UNII ZAŘAZENÝCH DO VZORKU
5.3.1. PRŮMĚRNÉ JEDNOTKOVÉ PRODEJNÍ CENY V UNII A VÝROBNÍ NÁKLADY
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(496)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009 současně s poklesem spotřeby v období od roku 2009 do období šetření. V souladu s rostoucí spotřebou a objemem prodeje se ceny zvýšily o 23 %, avšak úrovně z roku 2008 nedosáhly.
(497)
Současně během posuzovaného období vzrostly průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, což bylo způsobeno zvýšením nákladů na suroviny.
(498)
Po snížení jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 začala jednotková cena narůstat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve srovnání s rokem 2009 ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení stejně nízké úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie.
5.3.2. ZISKOVOST, PENĚŽNÍ TOK, INVESTICE, NÁVRATNOST INVESTIC A SCHOPNOST ZÍSKAT KAPITÁL
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic (v %)
13,8
-13,9
5,9
6
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(499)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila, což mělo za následek ztrátu ve výši 9,3 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(500)
Vývoj v oblasti peněžního toku do jisté míry odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(501)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(502)
Vzhledem k povaze výrobního odvětví Unie, které do jisté míry tvoří velké nadnárodní integrované ocelářské společnosti, neměla špatná finanční výkonnost odvětví oceli s organickým povlakem vliv na schopnost těchto společností získat kapitál.
5.3.3. STAV ZÁSOB
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(503)
Pro šest výrobců v EU zařazených do vzorku představovaly zásoby v období šetření asi 10 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu subvencovaného dovozu z ČLR.
5.3.4. ZAMĚSTNANOST, MZDY A PRODUKTIVITA
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v Unii zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(504)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Šetření ukázalo, že výrobci zařazení do vzorku provedli zásadní škrty, zejména v oblasti správních a režijních nákladů, a snažili se tak být efektivnější.
5.3.5. ÚČINKY MINULÉHO DUMPINGU A SUBVENCOVÁNÍ
(505)
Jelikož se jedná o první antisubvenční řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
5.4. ROZSAH SOUČASNÉHO ROZPĚTÍ SUBVENCE
(506)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o subvencích jsou výrazně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu subvencovaného dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného subvenčního rozpětí na trh Unie za zanedbatelný.
5.5. ZÁVĚR OHLEDNĚ ÚJMY
(507)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se všechny ukazatele újmy (kromě produktivity) zhoršily nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(508)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou dovoz z ČLR výrazně vzrostl. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 12 % a jeho podíl na trhu se z 56,8 % v roce 2008 propadl na 53,9 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 24 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi subvencovaného dovozu z ČLR na trh Unie se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo znovu získat ztracený podíl na trhu. Levný subvencovaný dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen trvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(509)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(510)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1. ÚVOD
(511)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a čl. 8 odst. 6 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle subvencovaného dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána subvencovanému dovozu.
6.2. ÚČINEK SUBVENCOVANÉHO DOVOZU
(512)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 7 %, zatímco objem subvencovaného dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 60 % z 9,1 % v roce 2008 na 14,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 12 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 2,9 % z 56,8 % v roce 2008 na 53,9 % v období šetření.
(513)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 24 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie až na 20,2 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 60 % a dosáhl podílu 14,6 %.
(514)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 12 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 13 %, zároveň však ztratilo 8 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Čínský dovoz měl ze zotavující se spotřeby největší prospěch a výrazně předběhl všechny ostatní hráče na trhu.
(515)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny však byly zjevně udržitelné za cenu nižšího objemu prodeje a nižší ziskovosti z tohoto prodeje, neboť ziskovost klesla o 61 % z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření.
(516)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst subvencovaného dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
6.3. ÚČINKY JINÝCH ČINITELŮ
6.3.1. DOVOZ ZE TŘETÍCH ZEMÍ
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008=100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(517)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do Unie, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 5 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,9 % podíl na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,9 %.
(518)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(519)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé Komise neobdržela žádné důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu stabilnější během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období obecně klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
6.3.2. VÝVOZNÍ VÝKONNOST VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(520)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 15 % celkové výroby Unie a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(521)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně jednotkové vývozní ceny byly stabilně vyšší (průměrně o 2 až 14 % podle daného roku) než ceny v Unii.
6.3.3. DOVOZ Z ČLR USKUTEČNĚNÝ ŽADATELI
(522)
V průběhu šetření a v návaznosti na zveřejnění informací bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz údajně představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Tato tvrzení byla prošetřena prostřednictvím posouzení ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku a bylo zjištěno, že během období šetření dovezli pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji v podnětu. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 29 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že žadatelé dováželi z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby zpochybnili vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 9 odst. 1 písm. a) základního nařízení nebo aby sami sobě způsobili újmu. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
6.3.4. VYUŽITÍ PRO VLASTNÍ SPOTŘEBU A ZÁVISLÝ PRODEJ
(523)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(524)
Jak je uvedeno výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 3 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Šetření ukázalo, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobností samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí subvencovaného dovozu. Jestliže podle tvrzení získaly navazující podniky výhodu, měla by se tato projevit při porovnání ceny závislého prodeje a nesouvisejícího prodeje. Toto tvrzení se proto zamítá.
(525)
V návaznosti na zveřejnění konečných informací Čínské sdružení železa a oceli znovu tvrdilo, že výrobní odvětví Unie poskytovalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům za „subvencovanou“ cenu, a tím umožnilo cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví. Nebyly však předloženy žádné důkazy, na jejichž základě by Komise změnila své rozhodnutí uvedené v 524. bodě odůvodnění, tj. že rozdíl mezi souvisejícím a nesouvisejícím prodejem byl malý (2 %) a že se nejednalo o újmu, kterou by si výrobní odvětví Unie způsobilo samo.
(526)
Čínské sdružení železa a oceli rovněž zpochybnilo údaje týkající se nákladů na výrobu oceli s organickým povlakem a dále cenu, ze kterou je ocel s organickým povlakem prodávána stranám ve spojení. Vzhledem k ceně galvanizovaných svitků tažených za tepla, tj. suroviny pro výrobu oceli s organickým povlakem, sdružení tvrdilo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem v období šetření nemohly být vyšší než 900 EUR/t.
(527)
Zaprvé, nebylo jasné v jaké míře byly veškeré náklady, jako jsou prodejní, správní a režijní náklady a finanční náklady, zahrnuty do celkových nákladů, na něž Čínské sdružení železa a oceli odkazovalo. Zadruhé, Komise ověřila náklady na výrobu oceli s organickým povlakem u všech výrobců v Unii zařazených do vzorku a přesvědčila se, že celkové výrobní náklady zahrnují náklady na suroviny, zpracování, potažení, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.
(528)
Čínské sdružení železa a oceli tvrdilo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám ve spojení je uskutečňován se ztrátou, a výrobnímu odvětví Unie tudíž způsobuje újmu. Vychází přitom ze srovnání celkových nákladů na výrobu (978 EUR/t) oproti průměrné ceně za související prodej (965 EUR/t).
(529)
Jednoduché matematické srovnání by sice správně naznačovalo, že související prodej probíhal se ztrátou, zároveň by však předpokládalo, že výrobní odvětví Unie by neslo stejnou míru prodejních, správních a režijních nákladů a další prodejní marži u závislých prodejů jako u nesouvisejících prodejů. Jak je uvedeno v 493. bodě odůvodnění, prodeje stranám ve spojení byly uskutečněny na základě přirážky k nákladům, a výrobní odvětví Unie tak náklady na tyto prodeje získalo zpět.
6.3.5. HOSPODÁŘSKÁ KRIZE
(530)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 25 %. Nicméně od roku 2010 se trh začal zotavovat a mezi rokem 2009 a koncem období šetření vzrostla spotřeba o 24 %.
(531)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření posuzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
(532)
Po uplynutí lhůty pro předložení připomínek ke konečným informacím jedna zúčastněná strana upozornila na oznámené uzavření podniku v Belgii a na to, že vyšší moc způsobila obtíže v běžné výrobě a dodávkách z jiných výrobních zařízení v Belgii. Zúčastněná strana tvrdila, že z výše uvedeného vyplývá, že zajištění dodávek oceli s organickým povlakem v Unii je nedostatečné a je důvodem pro to, aby si dovozci a uživatelé svobodně vybírali zdroj dodávek oceli s organickým povlakem z Unie a z Číny.
(533)
Tyto argumenty se zamítají. Vzhledem k tomu, že využití kapacity v Unii je nízké, problém v dodávkách nespočívá, neboť výrobní průmysl Unie má odpovídající dostupnou kapacitu. V každém případě výrobní zařízení, která byla v Belgii zavírána, nevyráběla ocel s organickým povlakem. Bezpečnost dodávek je samozřejmě důležitá, nicméně účelem navrhovaných cel v tomto případě není ukončit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, ale pouze zabránit tomu, aby se na trh Unie dostávaly dumpingové dodávky.
6.3.6. NADBYTEČNÁ STRUKTURÁLNÍ KAPACITA
(534)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli Unie, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(535)
Výroba oceli s organickým povlakem je z hlediska kapitálu skutečně náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Konsolidace ocelářského průmyslu, k níž došlo před začátkem posuzovaného období, však nevedla k nadbytečné kapacitě. Po mírném nárůstu v roce 2009 kapacita daného výrobního odvětví v roce 2010 a znovu během období šetření mírně klesla. Výrobní kapacita během období šetření byla nižší než celková spotřeba v Unii a kdyby se byla spotřeba během období šetření zotavila na úroveň roku 2008 a výrobní odvětví Unie bylo schopné této zvýšené poptávky využít, činilo by využití výrobní kapacity okolo 74 %.
(536)
Přičíst odpovědnost za negativní vliv nadbytečné kapacity výrobcům oceli s organickým povlakem v Unii lze jen minimálně. Zaprvé šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie samozřejmě přijímá opatření, aby si udrželo svou účinnost, vzhledem k tomu, že produktivita v rámci celého výrobního odvětví vzrostla o 6 %. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 6 %, a to včetně zvýšení nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Tento argument byl proto zamítnut.
6.4. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(537)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu subvencovaného dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(538)
Uvedený růst objemu levného subvencovaného dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila během období šetření, kdy výrobní odvětví Unie nebylo navzdory zotavující se spotřebě schopno znovu získat svůj ztracený podíl na trhu a ziskovost. Ostatní finanční ukazatele, jako je návratnost investic, stagnovaly na úrovni roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(539)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(540)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného vývozu působícího újmu, byl učiněn závěr, že subvencovaný dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(541)
Unijní orgány prověřily v souladu s článkem 31 základního nařízení, zda navzdory výše uvedeným zjištěním neexistují přesvědčivé důvody pro zjištění, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout vyrovnávací opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
7.2. ZÁJEM VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(542)
Výrobní odvětví Unie jako celek je tvořeno 22 známými výrobci, kteří představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou obdobného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(543)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu subvencovaného dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(544)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z ČLR. Všechny ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období zápornou tendenci. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(545)
Předpokládá se, že uložením vyrovnávacích cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení vyrovnávacích opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(546)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(547)
Byl proto učiněn závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. ZÁJEM UŽIVATELŮ A DOVOZCŮ
(548)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž 19 subjektů se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(549)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
(550)
V návaznosti na zveřejnění konečných informací byly obdrženy komentáře od dovozců a dalších zúčastněných stran. Nebyly však předloženy žádné nové údaje, které by byly jiné než níže uvedené.
7.3.1. HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ NA TRHU UNIE
(551)
Uživatelé a dovozci tvrdili, že na trhu Unei s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Bylo rovněž namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo svým stavebním společnostem. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v Unii dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří mají velmi silnou pozici, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, byla tato tvrzení zamítnuta.
7.3.2. NEDOSTATEČNÉ DODÁVKY
(552)
Uživatelé a dovozci rovněž tvrdili, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu Unie mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
7.3.3. ZÁVĚR O ZÁJMECH UŽIVATELŮ A DOVOZCŮ
(553)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z ČLR. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z ČLR v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v Unii (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(554)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho byli v odvětví, které dotčený výrobek využívá, ziskoví, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Ziskovost těchto společností nebyla výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(555)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z ČLR dovážet stejná množství jako během období šetření, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 % a pokles o 1 až 2,8 procentního bodu v ziskovosti pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně menší než tato čísla. Dovoz z ČLR představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů a lze očekávat, že se tito se zvýšením nákladů plynoucích z vyrovnávacích opatření poměrně snadno vypořádají. Rovněž vzhledem k tomu, že kromě řady výrobců v Unii jsou k dispozici značné alternativní zdroje dovozu, na nějž se opatření nevztahují, např. Indie a Jižní Korea, očekává se, že poté, co budou opatření uložena, zohlední ceny na trhu i tyto faktory.
(556)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR, přesný podíl nemohl být v souladu s článkem 29 základního nařízení zveřejněn. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí k alternativním zdrojům dodávek.
(557)
Část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu Unie by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli subvencovanému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude přitom znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit ze subvencovaného dovozu.
7.4. ZÁVĚR OHLEDNĚ ZÁJMU UNIE
(558)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
8. KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
8.1. ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(559)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
(560)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(561)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez subvencovaného dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tudíž za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie podle očekávání dosahovat, pokud by nedocházelo k subvencování působícímu újmu.
(562)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(563)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s cenou výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné hodnoty CIF dovozu porovnávaných typů.
(564)
V návaznosti na zveřejnění konečných informací zpochybnily zúčastněné strany použití 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie a označení roku 2008 jako reprezentativního roku ziskovosti. Nicméně jejich argument, že zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 byl ovlivněn finanční krizí, což z roku 2008 učinilo výjimečný rok, by zjevně směřoval k tvrzení, že zisk uskutečněný v roce 2008 je nižší, než jaký by výrobní odvětví očekávalo v roce normálním. Tento argument se zamítá, neboť nebyly předloženy žádné důkazy týkající se výše zisku, který mohlo výrobní odvětví Unie mít v roce 2008, kdyby nepřišla finanční krize.
(565)
Zúčastněné strany rovněž poukázaly na skutečnost, že objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň spíše v roce 2009 než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, není možné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku výrobního odvětví Unie.
(566)
Čínské sdružení železa a oceli tvrdilo, že zisk odběratelů, kteří nejsou ve spojení, v roce 2008 nemůže být použit jako cílový zisk, neboť uvedený rok vykazuje největší cenový rozdíl mezi souvisejícím a nesouvisejícím prodejem. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, důležitý.
(567)
Čínské sdružení železa a oceli navrhlo, aby cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, vycházel z průměrného celkového zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh nebyl přijat jako spolehlivý zdroj zisku z oceli s organickým povlakem v Unii bez dumpingového dovozu, neboť zohlednění zisku celé globální skupiny ArcelorMittal zcela zřejmě nepředstavuje reprezentativní zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v Unii.
(568)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí cenového podbízení. Toto zpochybnění však bylo založeno na mylném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí cenového podbízení tak, že z tržní ceny smazala průměrný zisk výrobního odvětví během období šetření (2,6 %) s cílem dosáhnout „hranice ziskovosti“ (tj. ceny, která by vedla k nulovému zisku) a k této „hranici ziskovosti“ přičetla cílový zisk.
(569)
Komise vypočetla rozpětí cenového podbízení tak, že přičetla cílový zisk k nákladům na výrobu jednotlivých typů výrobků. Metodika navrhovaná zúčastněnou stranou je chybná, neboť průměrného zisku 2,6 % nebylo automaticky dosaženo u každého prodeje každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(570)
Jedna strana rovněž zpochybnila způsob, jakým Komise vypočetla újmu. Vzhledem k tomu, že tato strana neměla plný přístup k údajům, jež Komise při výpočtu rozpětí újmy použila, pokusila se o vlastní výpočet založený na své interpretaci cenového rozdílu na trhu mezi substrátem potaženým hliníkem a zinkem a substrátem potaženým zinkem, a při výpočtu dospěla k ceně 50 USD/t. Výsledkem tohoto „přepočítání“, jež vychází z neúplných údajů, je rozpětí újmy, které je nižší, než rozpětí újmy vypočítané a zveřejněné Komisí.
(571)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť analýza kompletních údajů od vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Unie údajný cenový rozdíl nepotvrdila. Následně je třeba zdůraznit, že údaje, které zúčastněná strana použila, byly neúplné, a tudíž pro účely přepočtu újmy podle vzoru Komise nespolehlivé.
8.2. KONEČNÁ OPATŘENÍ
(572)
Na základě závěrů, k nimž se dospělo s ohledem na subvencování, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 15 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR na úrovni nižšího zjištěného rozpětí subvence nebo újmy, podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných subvenčních rozpětí. Na základě výše uvedených skutečností se sazby, podle nichž se tato cla ukládají, stanovují takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd.; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd.; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
55,8
29,7
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd.; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
29,7
23,8
Union Steel China
26,8
13,7
13,7
Ostatní spolupracující společnosti
26,8
43,0
26,8
Zbytkové clo
44,7
58,3
44,7
(573)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není jmenovitě uvedena v článku 1 spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(574)
Každou žádost o použití individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (104) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(575)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
13,7
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd.; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd.; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd.; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
B313
Angang Steel Company Ltd.
26,8
B314
Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.
26,8
B317
Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd.
26,8
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.
26,8
B319
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.
26,8
B321
Jigang Group Co., Ltd.
26,8
B324
Maanshan Iron & Steel Company Limited
26,8
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
26,8
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
26,8
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.
26,8
B328
Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd.
26,8
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.
26,8
B330
Wuhan Iron and Steel Company Limited
26,8
B331
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
26,8
B334
Všechny ostatní společnosti
44,7
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 215/2013 AL CONSILIULUI
din 11 martie 2013
de instituire a unei taxe compensatorii asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 15,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. DESCHIDEREA PROCEDURII
(1)
La 22 februarie 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).
(2)
Procedura antisubvenție a fost deschisă în urma unei plângeri introduse la 9 ianuarie 2012 de către EUROFER (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezentau, în acest caz, peste 70 % din producția totală a Uniunii de anumite produse din oțel cu acoperire organică. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau subvenționarea produsului în cauză și prejudiciile importante rezultând din aceasta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
(3)
Înainte de deschiderea procedurii și în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat autoritățile publice ale RPC (denumite în continuare „autoritățile chineze”) că a primit o plângere documentată corespunzător, conform căreia importurile de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din RPC care fac obiectul unor subvenții ar cauza un prejudiciu important industriei din Uniune. Autoritățile chineze au fost invitate să angajeze consultări pentru a clarifica situația în ceea ce privește conținutul plângerii și pentru a găsi o soluție reciproc agreată. Autoritățile chineze au acceptat invitația la consultări și acestea s-au desfășurat ulterior. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, au fost luate în considerare, în mod corespunzător, observațiile formulate de autoritățile chineze în legătură cu afirmațiile conținute în plângere în ceea ce privește neaplicabilitatea măsurilor compensatorii în legătură cu programele respective. În urma consultărilor, au fost primite observații din partea autorităților chineze.
1.2. PROCEDURA ANTIDUMPING
(4)
La 21 decembrie 2011, Comisia Europeană a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din RPC.
(5)
La 20 septembrie 2012, prin Regulamentul (UE) nr. 845/2012 (4), Comisia a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din RPC.
(6)
Analizele prejudiciului efectuate în cadrul acestei anchete antisubvenție și al anchetei antidumping paralele sunt identice, deoarece definiția industriei din Uniune, producătorii reprezentativi din Uniune și perioada anchetei sunt aceleași în ambele cazuri. Din acest motiv, observațiile privind aspecte referitoare la prejudiciu formulate în cadrul oricăreia dintre aceste două proceduri au fost, în egală măsură, luate în considerare în cealaltă procedură.
1.3. PĂRȚILE VIZATE DE PROCEDURĂ
(7)
Comisia a informat în mod oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, precum și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere.
(8)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori, de producători din Uniune și de importatori neafiliați, toți producătorii-exportatori cunoscuți și importatorii neafiliați au fost invitați să se facă cunoscuți și să furnizeze Comisiei, astfel cum este specificat în avizul de deschidere, informații de bază cu privire la activitățile lor în legătură cu produsul în cauză în perioada dintre 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011. Aceste informații au fost solicitate în temeiul articolului 27 din regulamentul de bază pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze eșantioane. De asemenea, au fost consultate autoritățile din RPC.
(9)
Inițial, 19 producători-exportatori/grupuri de producători din China au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Pe baza informațiilor primite din partea producătorilor-exportatori și în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, Comisia a propus inițial un eșantion de 3 producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori. Cu toate acestea, unul dintre producătorii-exportatori incluși în acest eșantion și-a retras cooperarea. În consecință, acesta a fost înlocuit cu următorul producător-exportator cu cel mai mare volum de vânzări la export către Uniune. În urma notificării, acest producător-exportator și-a retras, de asemenea, cooperarea.
(10)
Pentru a nu provoca întârzierea suplimentară a procedurii, s-a decis ca eșantionul să se limiteze la două grupuri de producători-exportatori, care au înregistrat cel mai mare volum de exporturi către Uniune, și anume Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd și societățile sale afiliate și Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd și societățile sale afiliate. Eșantionul format din aceste două grupuri de producători-exportatori servește drept bază pentru a stabili nivelul de subvenționare pentru aceste grupuri, precum și nivelul de subvenționare pentru toți producătorii-exportatori care au cooperat neincluși în eșantion, în conformitate cu articolul 15 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază.
(11)
În ceea ce privește producătorii din Uniune, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a selectat, în mod provizoriu, un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion este constituit din șase producători din Uniune, cunoscuți de către Comisie deoarece produc produsul similar, selectați în funcție de vânzări, de volumul producției, de mărimea lor și de localizarea geografică în Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat 46 % din producția Uniunii și 38 % din totalul vânzărilor Uniunii. Părțile interesate au fost și ele invitate în avizul de deschidere să își facă cunoscute punctele de vedere în privința eșantionului provizoriu. Unul dintre producătorii din Uniune a precizat că nu dorește să fie inclus în eșantion, fiind înlocuit în eșantion de următorul cel mai mare producător.
(12)
Cinci importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Ținând cont de numărul limitat de importatori care au cooperat, s-a considerat că eșantionarea nu mai era necesară.
(13)
Comisia a trimis chestionare către reprezentanții RPC, cei doi producători-exportatori incluși în eșantion din RPC, 14 alți producători-exportatori din RPC care au solicitat acest lucru, cei șase producători din Uniune incluși în eșantion, cei cinci importatori din Uniune care au cooperat și către utilizatorii cunoscuți.
(14)
Au fost primite răspunsuri de la reprezentanții RPC, de la nouă producători-exportatori și de la societăți afiliate din RPC, de la șase producători din Uniune incluși în eșantion, de la doi importatori neafiliați și de la zece utilizatori.
(15)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenționării, a prejudiciului care rezultă din aceasta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor autorități de stat și societăți:
(a)
Guvernul Republicii Populare Chineze
-
Ministerul Comerțului din China, Beijing, China
(b)
Producători din Uniune
-
ArcelorMittal Belgia, Belgia și societatea de vânzări afiliată ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg
-
ArcelorMittal Poland, Polonia
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Germania
-
voestalpine Stahl GmbH și voestalpine Stahl Service Center GmbH, Austria
-
Tata Steel Maubeuge SA (cunoscut anterior ca Myriad SA), Franța
-
Tata Steel UK Ltd, Regatul Unit
(c)
Grupuri de producători-exportatori (și societăți afiliate acestora) din RPC
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd și societățile sale afiliate: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd și Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd și societatea sa afiliată Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
(d)
Importatori din Uniune
-
ThyssenKrupp Mannex, Germania
-
Macrometal, Hamburg, Germania
(16)
Ulterior, toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se recomande instituirea unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din RPC („comunicarea finală”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare finală.
(17)
Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.
1.4. PERIOADA DE ANCHETĂ ȘI PERIOADA EXAMINATĂ
(18)
Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
2. PRODUSUL VIZAT ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
(19)
În avizul de deschidere, produsul care face obiectul anchetei consta în anumite produse din oțel cu acoperire organică (denumite în continuare „OAO”), și anume produse laminate plate din oțeluri nealiate și aliate (cu excepția oțelului inoxidabil) care sunt vopsite, lăcuite sau acoperite cu materiale plastice, cel puțin pe o parte, cu excepția așa-numitelor panouri de tip sandwich precum cele utilizate pentru aplicații în construcții și alcătuite din două foi metalice exterioare cu un miez stabilizator din material izolant amplasat între acestea și excluzând produsele cu acoperire finală pe bază de praf de zinc (vopsea cu conținut ridicat de zinc care reprezintă 70 % sau mai mult din greutate)
2.2. CERERILE DE EXCLUDERE A PRODUSULUI
(20)
Asociația „China Iron and Steel Association”, doi importatori și doi utilizatori au propus excluderea a cinci tipuri de produse. Aceste cereri au fost primite și au fost analizate după cum urmează:
2.2.1. OAO CU ACOPERIRE METALICĂ DIN CROM SAU STANIU
(21)
Un utilizator de OAO a depus o cerere pentru a exclude OAO având substrat cu un înveliș metalic de crom sau staniu din domeniul de aplicare al produsului. Ancheta a stabilit că acoperirile metalice din crom sau staniu fac ca acest tip de produse să fie diferite din punct de vedere tehnic și fizic de OAO care fac obiectul anchetei. În plus, OAO având substrat cu un înveliș metalic din crom sau staniu este aproape exclusiv utilizat în ambalajele alimentare și în industriile producătoare de cabluri. În cele din urmă, industria din Uniune a explicat că nu intenționează ca tipul de produse menționate mai sus să fie inclus în prezenta anchetă. Având în vedere motivele menționate mai sus, OAO având substrat cu un înveliș metalic din crom sau staniu nu sunt incluse în domeniul de aplicare al produsului.
2.2.2. PLĂCI LAMINATE LA CALD CU AMORSĂ DE PROTECȚIE, FIE ORGANICĂ, FIE ANORGANICĂ
(22)
Această cerere a fost respinsă, întrucât aceste produse nu corespund codurilor NC care fac obiectul anchetei. Vopsirea sau acoperirea este destinată numai pentru protecția împotriva ruginii și, prin urmare, se încadrează la poziția NC 7208 și nu la poziția NC 7210. Plăcile laminate la cald cu amorsă de protecție, fie organică fie anorganică, nu sunt incluse în domeniul de aplicare al produsului și, în consecință, nu pot fi eliminate din acesta.
2.2.3. OAO CU GROSIMEA SUBSTRATULUI ÎNTRE 0,6 ȘI 2,0 MM
(23)
CISA și doi importatori au solicitat excluderea OAO cu grosimea substratului între 0,6 și 2,0 mm, reprezentând 5 - 10 % din importurile din China, invocând faptul că exista o concurență directă doar între exporturile chineze și producția industriei din Uniune de OAO cu grosimea substratului între 0,25 și 0,6 mm.
(24)
Această cerere a fost respinsă, întrucât atât exportatorii chinezi cât și industria din Uniune produc și comercializează OAO cu grosimea substratului între 0,6 și 2,0 mm și, prin urmare, aceste produse sunt, în mod clar, în concurență unele cu altele. Nu s-au furnizat dovezi care să arate că OAO cu grosimea substratului de peste 0,6 mm nu concurează cu OAO cu grosimea substratului mai mică de 0,6 mm și că, prin urmare, acesta ar constitui un alt tip de produs. OAO cu grosimea substratului sub și peste 0,6 mm au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale și sunt, prin urmare, același produs.
2.2.4. OAO ACOPERITE CU SUBSTRAT DIN ALIAJ DE ALUMINIU ȘI ZINC
(25)
Cei doi importatori au susținut că numai patru producători din Uniune dețin licențe pentru producerea acestui tip de produs și că doar o singură societate îl produce în mod efectiv. Ei au afirmat, de asemenea, că acest produs este diferit de OAO acoperit cu zinc în ceea ce privește caracteristicile produsului.
(26)
Această cerere a fost respinsă, întrucât cele două tipuri de produse sunt interschimbabile cu utilizări care se suprapun și cel puțin doi producători cooperanți din Uniune au fabricat acest tip de produs în cursul perioadei de anchetă. Trebuie remarcat faptul că doar un producător-exportator chinez cooperant a exportat acest tip de produs către Uniune în timpul perioadei de anchetă.
2.2.5. OAO ACOPERITE CU SUBSTRAT DIN ALIAJ DE ZINC
(27)
Această cerere a fost respinsă deoarece, contrar afirmației unui utilizator, acest produs este fabricat și vândut în cantități semnificative de către mai mulți producători din Uniune și are aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări finale ca și alte tipuri de OAO.
2.3. CEREREA DE INCLUDERE A PRODUSULUI
(28)
O asociație a solicitat ca OAO cu acoperire metalică din crom sau staniu, clasificate la codurile TARIC 7210122010 și 7210500010 să fie incluse în domeniul de aplicare al produsului. Această cerere a fost respinsă, deoarece aceste coduri nu au fost incluse în plângerea inițială și produsele acoperite de aceste coduri au caracteristici fizice și tehnice diferite de produsele care fac obiectul plângerii.
2.4. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
(29)
Având în vedere acceptarea excluderii OAO cu acoperire metalică de crom sau staniu, astfel cum se subliniază în considerentul (21), produsul în cauză este modificat prin această excludere.
(30)
Produsele în cauză sunt, prin urmare, anumite produse din oțel cu acoperire organică („OAO”), și anume produse laminate plate din oțeluri nealiate și aliate (cu excepția oțelului inoxidabil) care sunt vopsite, lăcuite sau acoperite cu materiale plastice, cel puțin pe o parte, cu excepția așa-numitelor panouri de tip sandwich precum cele utilizate pentru aplicații în construcții și alcătuite din două foi metalice exterioare cu un miez stabilizator din material izolant amplasat între acestea, excluzând produsele cu acoperire finală pe bază de praf de zinc (vopsea cu conținut ridicat de zinc care reprezintă 70 % sau mai mult din greutate), încadrate în prezent la codurile NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”).
2.5. PRODUSUL SIMILAR
(31)
Ancheta a arătat că OAO produse și vândute de către industria din Uniune în Uniune, OAO produse și vândute pe piața internă a RPC și OAO importate în Uniune din RPC, au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate produse similare, în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.
3. SUBVENȚIONAREA
3.1. OBSERVAȚII PRELIMINARE
(32)
Atât autoritățile chineze, cât și producătorii-exportatori chinezi care fac parte din eșantion au transmis răspunsuri la chestionar și au acceptat vizite la fața locului pentru verificarea răspunsurilor.
(33)
În ceea ce privește autoritățile chineze, după analiza răspunsului la chestionar, Comisia a trimis părții chineze o cerere de clarificare și două scrisori prealabile verificării. Comisia a acordat autorităților chineze suficient timp pentru pregătirea și transmiterea declarațiilor, de fiecare dată când acest lucru a fost necesar și justificat. Într-adevăr, au fost acordate autorităților chineze prelungiri de termen substanțiale, și anume o prelungire de 20 de zile pentru răspunsul la chestionar, ceea ce a avut ca rezultat o eventuală limită de 57 de zile pentru transmiterea răspunsului la chestionar, și de 25 de zile pentru răspunsul la cererea de clarificare.
(34)
În răspunsurile lor la chestionar, cererea de clarificare și diferite alte comunicări, autoritățile chineze au oferit răspunsuri numai cu privire la regimurile utilizate de producătorii-exportatori eșantionați și au susținut că nu ar trebui să se solicite răspunsuri la întrebări privind presupuse regimuri de subvenționare disponibile și pentru producătorii care nu fac parte din eșantion sau care nu s-au făcut cunoscuți.
(35)
Comisia și-a exprimat cu respect dezacordul față de această abordare și a explicat autorităților chineze că, pentru Comisie, scopul chestionarului adresat autorităților chineze este acela de a obține informații privind subvenționarea industriei producătoare de oțel cu acoperire organică în China și de a determina în ce măsură importul în Uniune al produselor vizate este subvenționat. Comisia a informat autoritățile chineze cu privire la necesitatea unor informații mai ample privind amploarea subvențiilor pentru a aborda eventualele deficiențe semnificative de cooperare din partea exportatorilor care se presupune că au beneficiat de avantaje în cadrul unor anumite sisteme de subvenționare care nu au fost utilizate de societățile cooperante eșantionate și eventualele cereri de examinare individuală din partea producătorilor-exportatori cooperanți. Cu toate acestea, autoritățile chineze nu și-au modificat modul de abordare și nu au furnizat informații privind cea mai mare parte a celorlalte sisteme de subvenționare presupuse în plângere, dar care nu au fost utilizate de societățile incluse în eșantion.
(36)
Înainte de vizita de verificare la fața locului, autoritățile chineze au cerut Comisiei să furnizeze informații suplimentare în scris, în special o listă a tuturor întrebărilor pe care intenționează să le pună în cursul vizitei de verificare, plus o listă a tuturor departamentelor guvernamentale a căror participare la vizita de verificare era preconizată. În absența acestora, s-a susținut că autoritățile chineze „nu au fost informate cu privire la ceea ce ar fi trebuit să fie pregătit sau ar fi de așteptat în timpul verificării” și că scrisoarea prealabilă verificării „nu oferă, desigur, niciun indiciu referitor la ceea ce Comisia intenționează să verifice efectiv …”.
(37)
Comisia nu a putut aproba cererea autorităților chineze. În această privință, se observă că Comisia a îndeplinit toate condițiile relevante de la articolul 26 din regulamentul de bază. A fost trimisă autorităților chineze o scrisoare detaliată prealabilă verificării care confirma calendarul (zilele și categoriile de sisteme de discutat în fiecare zi a verificării) și solicita prezența autorităților responsabile pentru sistemele relevante și a funcționarilor implicați în pregătirea declarațiilor autorităților chineze. De asemenea, înainte de vizita de verificare la fața locului, Comisia a explicat că numai autoritățile chineze pot identifica entitățile responsabile pentru sistemele care fac obiectul anchetei, precum și funcționarii care sunt cei mai în măsură să participe la anchetă și să răspundă la întrebări. În ceea ce privește lista întrebărilor specifice, Comisia a explicat că o astfel de listă nu este solicitată nici de legislația UE (nici de cerințele OMC) și că scopul acestei anchete este de a verifica răspunsul autorităților chineze la chestionar și declarațiile suplimentare relevante; prin urmare, verificarea ar respecta structura acestor documente. Comisia va încerca să obțină și să clarifice informațiile suplimentare necesare în cadrul procedurii în curs, dar întrebările precise în acest context vor depinde de informațiile furnizate de autoritățile chineze ca urmare a verificării inițiale a răspunsurilor acestora. Autorităților chineze li s-a explicat, de asemenea, în mod clar, înainte de vizita de verificare la fața locului, că refuzul de a furniza informațiile necesare pentru a sprijini autoritatea responsabilă cu ancheta la verificarea informațiilor și datelor considerate necesare în cadrul procedurii ar putea compromite în mod grav desfășurarea anchetei. S-au amintit, de asemenea, autorităților chineze consecințele dispozițiilor de la articolul 28 din regulamentul de bază.
(38)
În cursul vizitei de verificare la fața locului la Ministerul Comerțului din China, situat în Beijing, Comisia a încercat să verifice informațiile furnizate pe baza documentelor justificative utilizate pentru a pregăti răspunsul autorităților chineze, în conformitate cu dispozițiile de la articolele 11 și 26 din regulamentul de bază. În acest context, Comisia a ajuns mai întâi la concluzia că lipsa informațiilor și a documentelor justificative nu a permis verificarea adecvată a răspunsului la chestionar. În plus, anumite informații nu au fost transmise deloc, deși au fost solicitate în mod expres, iar la anumite întrebări nu s-a primit niciun răspuns. Prin urmare, autoritățile chineze au fost informate cu privire la consecințele lipsei de cooperare, în conformitate cu articolul 28 alineatele (1) și (6) din regulamentul de bază.
(39)
De asemenea, autoritățile chineze au afirmat că Comisia a impus o sarcină nejustificată asupra autorităților chineze și că a solicitat informații irelevante și inutile în chestionar și în cererea ulterioară de clarificări.
(40)
În ceea ce privește informațiile solicitate, se precizează faptul că Comisia a cerut numai informațiile referitoare la afirmațiile din plângere, considerate necesare pentru a ajunge la o concluzie reprezentativă și a menținut coerența cererilor sale, solicitând mereu aceleași date și informații în cursul anchetei și invitând autoritățile chineze să ofere explicații privind informațiile furnizate și implicațiile lor asupra sistemelor vizate de anchetă. Cu alte cuvinte, Comisia a solicitat numai informațiile necesare pentru evaluarea existenței subvenționării și a nivelului acesteia în favoarea produsului vizat în temeiul altor sisteme de subvenționare menționate în plângere. Astfel de informații ar fi permis determinarea corespunzătoare a volumului subvenționării acordate în temeiul celorlalte sisteme de subvenționare examinate în cadrul anchetei, aflate la dispoziția producătorilor-exportatori care nu au cooperat. Întrucât nici reprezentanții RPC, nici producătorii-exportatori care nu cooperează nu au furnizat informațiile necesare pentru a determina existența unor alte sisteme de subvenționare la dispoziția producătorilor-exportatori care nu cooperează, pe baza celor mai bune date disponibile, Comisia a concluzionat că celelalte sisteme de subvenționare pretinse erau, într-adevăr disponibile pentru ceilalți producători-exportatori care nu cooperează și a efectuat calculul beneficiilor acordate prin intermediul respectivelor sisteme, pe baza celor mai bune date disponibile.
3.2. EXAMINAREA INDIVIDUALĂ („EI”)
(41)
Cererile de EI au fost prezentate de către doi producători-exportatori cooperanți în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) din regulamentul de bază, și anume Union Steel China (Union Steel) și Shenzhen Sino Master Steel Co. Ltd. Nu a fost posibil să se acorde această EI ambelor societăți, deoarece, din cauza numărului ridicat de sisteme de subvenționare pretinse și a duratei importante a unei anchete antisubvenție, aceasta ar complica inutil și ar putea împiedica încheierea anchetei în timp util.
(42)
Cu toate acestea, societatea Union Steel fusese deja examinată individual în cadrul anchetei antidumping paralele și, prin urmare, a fost calculată o marjă de prejudiciu individuală pentru această societate.
(43)
Având în vedere că autoritățile chineze au furnizat numai un răspuns referitor la sistemele utilizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion, astfel cum se explică în considerentul (34) de mai sus, era practic imposibil să se analizeze unele dintre sistemele de subvenționare utilizate, eventual, de Union Steel. Prin urmare, pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, acestei societăți i s-a atribuit rata medie a subvenției aplicabile altor societăți care au cooperat.
3.3. SISTEME SPECIFICE
(44)
Pe baza informațiilor cuprinse în reclamație, Comisia a căutat să obțină informații cu privire la următoarele sisteme, în cadrul cărora s-a presupus că au fost acordate subvenții de către autoritatea guvernamentală:
(I)
Bunuri și servicii furnizate de autoritățile publice la prețuri mai mici decât ar fi adecvat („LTAR”)
-
Furnizarea de materii prime la prețuri mai mici decât ar fi adecvat: oțel laminat la cald și la rece
-
Acordarea drepturilor de folosire a terenurilor pentru o sumă mai mică decât cea adecvată
-
Programe care constau din furnizarea de apă la prețuri mai mici decât ar fi adecvat
-
Programe care constau din furnizarea de energie electrică la prețuri mai mici decât ar fi adecvat
-
Program care constă din furnizarea de energie electrică și apă la prețuri mai mici decât ar fi adecvat în provincia Jiangsu
-
Furnizarea de diferite materii prime la prețuri mai mici decât ar fi adecvat
(II)
Împrumuturi și dobânzi preferențiale pentru industria OAO
(III)
Programe de capitaluri proprii
-
Conversii ale creanțelor în acțiuni
-
Aporturi de capital
-
Dividende neplătite
(IV)
Impozitul pe profit și alte impozite directe
-
Politici fiscale pentru deducerea cheltuielilor de cercetare și dezvoltare
-
Facilități fiscale pentru regiunile Centrală și de Vest
-
Credit pentru impozitul pe profit pentru achiziționarea de echipamente de producție produse la nivel național
-
Politici fiscale preferențiale pentru societățile care sunt încurajate în calitate de întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă
-
Facilități fiscale privind impozitul pe profit pentru întreprinderile implicate în utilizarea totală a resurselor („materii prime speciale”)
-
Credit fiscal privind achiziționarea de echipamente speciale
-
Politici preferențiale privind impozitul pe profit pentru întreprinderile din regiunea Nord-Est
-
Scutirea de la impozitul pe profit pentru investiții în reînnoirea tehnologiei de producție internă
-
Diverse reduceri fiscale locale (provincia Shandong, orașul Chongqing, regiunea Guangxi Zhuang, privilegii fiscale pentru dezvoltarea regiunilor Centrală și de Vest)
-
Scutirea de dividende între întreprinderi rezidente calificate
-
Scutiri de impozit pe profit în temeiul programului „two free/three half”(doi ani cu exonerare de impozit urmați de trei ani la 50 %) pentru întreprinderile productive cu investiții străine
-
Scutiri și programe locale de reducere de impozit pe profit pentru întreprinderile de producție cu investiții străine
-
Credit pentru impozitul pe profit pentru întreprinderile cu investiții străine care achiziționează echipamente produse la nivel național
-
Subvenții pentru impozitul pe profit pentru întreprinderile cu investiții străine pe baza localizării geografice
(V)
Programe de fiscalitate indirectă și programe tarifare la import
-
Scutiri tarifare la import și scutirea de TVA pentru întreprinderile cu investiții străine și anumite întreprinderi care utilizează echipamente importate în industrii încurajate
-
Restituiri de TVA pentru întreprinderile cu investiții străine care achiziționează echipamente produse la nivel național
-
Deducerea TVA pentru activele fixe în regiunea centrală
-
Alte privilegii fiscale pentru Ma'anshan
(VI)
Programe de finanțare
-
Programul China World Top Brand
-
Programul Mărci Celebre
-
Fondul de stat pentru proiecte tehnologice esențiale
-
Programe de reducere a taxelor juridice antidumping
(VII)
Achiziționarea de bunuri de către guvern la prețuri mai mari decât ar fi adecvat
(VIII)
Alte programe regionale
-
Subvenții oferite în zona nouă Tianjin Binhai și în zona de dezvoltare economică și tehnologică Tianjin
-
Programe legate de regiunea Nord-Est
-
Subvenții în cadrul programului pentru știință și tehnologie din provincia Jiangsu
-
Subvenții în cadrul programului pentru știință și tehnologie din provincia Hebei
(IX)
Subvenții ad hoc menționate în plângere
3.3.1. BUNURI ȘI SERVICII FURNIZATE DE AUTORITĂȚILE PUBLICE LA PREȚURI MAI MICI DECÂT AR FI ADECVAT („LTAR”)
3.3.1.1. Furnizarea de oțel laminat la cald și la rece (OLC și OLR) la prețuri mai mici decât ar fi adecvat
(45)
În plângere se susține că autoritățile chineze controlează anumite industrii și produse în amonte, în așa fel încât să ofere materii prime la prețuri favorabile producătorilor de OAO. Pe această bază producătorii de OAO beneficiază de subvenții compensatorii prin achiziționarea de OLC și OLR produse de stat de la întreprinderile de stat (IS) la prețuri inferioare prețului pieței și, astfel, la prețuri mai mici decât ar fi adecvat pentru întreprinderile de stat.
(46)
Comisia a solicitat din partea autorităților chineze informații detaliate privind IS care furnizează OLC și OLR producătorilor-exportatori chinezi de OAO, pentru a verifica afirmațiile din plângere și a stabili dacă aceste întreprinderi de stat sunt organisme publice. În special, Comisia a creat pentru autoritățile chineze apendicele B la chestionar destinat întreprinderilor de stat și a invitat autoritățile chineze să furnizeze informațiile solicitate în acesta. În cererea de clarificare, Comisia a solicitat din nou autorităților chineze să furnizeze informațiile solicitate în apendicele B și a încurajat autoritățile chineze să coordoneze răspunsurile cu întreprinderile de stat în cauză.
(47)
Cu toate acestea, autoritățile chineze nu au răspuns la niciuna dintre întrebările din apendicele B și nici nu au furnizat informațiile relevante solicitate în chestionarul principal (de exemplu, privind proprietatea și controlul guvernului chinez asupra întreprinderilor de stat în sectorul siderurgic și implicarea acestuia în activitatea de reorganizare a industriei siderurgice chineze). În loc să furnizeze informațiile solicitate, autoritățile chineze au declarat, în răspunsul lor la chestionar, că reclamanții nu au reușit să demonstreze că producătorii de OLC și OLR sunt organisme publice.
(48)
Din cauza lipsei de cooperare din partea autorităților chineze, Comisia a trebuit să analizeze alte informații disponibile, mai bune. Comisia a informat autoritățile chineze cu privire la această acțiune. Pentru a aprecia dacă întreprinderile de stat care furnizează OLC și OLR producătorilor-exportatori chinezi de OAO sunt organisme publice, Comisia a luat în considerare informațiile limitate furnizate de autoritățile chineze, informațiile din plângere, informații factuale care provin din proceduri similare efectuate de alte autorități, aflate la dispoziția publicului, precum și alte informații publice, și și-a bazat concluziile pe totalitatea informațiilor din dosar.
(a) Întreprinderile de stat care furnizează producătorilor de OAO oțel laminat la cald și oțel laminat la rece sunt organisme publice
(49)
Reclamantul susține că întreprinderile de stat din China sunt organisme publice, în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază, care furnizează bunuri (OLC și OLR) producătorilor de OAO la prețuri inferioare prețurilor pieței și, astfel, le conferă un avantaj.
(50)
Organismul de apel (AB) al OMC, în raportul său din Statele Unite - „Taxele antidumping și compensatorii definitive asupra anumitor produse din China” (5) (raportul AB) a definit un organism public ca o entitate care „deține, exercită sau este învestită cu autoritate guvernamentală” (6). AB consideră, de asemenea, că organismele publice sunt, de asemenea, caracterizate prin „executarea de funcții guvernamentale” (7), care ar fi „în mod normal considerate parte a practicii guvernamentale în cadrul ordinii juridice a Membrului în cauză” (8).
(51)
În lumina concluziilor AB al OMC, există două întrebări pentru analiză, și anume (a) dacă întreprinderile de stat în cauză execută funcții care sunt, în mod normal, considerate ca făcând parte din practica guvernamentală din China și (b) în caz afirmativ, dacă acestea exercită autoritatea guvernamentală atunci când execută acest lucru?
(52)
În contextul autorităților chineze, există numeroase dovezi care atestă că guvernul este profund implicat în gestionarea economiei. Rolul principal al guvernului chinez în economie este garantat prin Constituția Republicii Populare Chineze. În conformitate cu articolul 7 din Constituție: „Economia statului este sectorul economiei socialiste aflat în proprietatea întregului popor; acesta este forța conducătoare a economiei naționale. Statul garantează consolidarea și creșterea economiei de stat”. În mod similar, în conformitate cu articolul 15 din Constituție: „Statul practică planificarea economică pe baza proprietății publice socialiste”. De asemenea, Constituția Partidului Comunist din China prevede rolul principal al proprietății publice, de exemplu, preambulul la Constituția PCC prevede: "Partidul trebuie să susțină și să îmbunătățească sistemul economic de bază, în care proprietatea publică joacă un rol dominant…”. De asemenea, diferitele planuri cincinale, promulgate de Comisia națională pentru dezvoltare și reformă (CNDR) și adoptate de către cea mai mare autoritate juridică din China, care este Consiliul de Stat, indică dominația foarte puternică a guvernului chinez asupra economiei.
(53)
În ceea ce privește sectorul siderurgic, informațiile existente în dosar sugerează că întreprinderile de stat care produc OLC și OLR în China îndeplinesc adesea funcțiile publice descrise, printre altele, în planurile la nivel sectorial pentru industria metalurgică și siderurgică. Aceste planuri confirmă faptul că autoritățile chineze au ales să fie implicate îndeaproape în gestionarea și dezvoltarea industriei siderurgice în China și punerea în aplicare a acestora la nivelul întreprinderilor de stat poate, prin urmare, să fie considerată ca făcând parte din practicile guvernamentale. Planurile prezintă obiective pentru toți operatorii din industria metalurgică și siderurgică și orientează întregul sector pentru obținerea unor rezultate specifice. De fapt, autoritățile chineze utilizează întreprinderile de stat din domeniul metalurgiei și siderurgiei ca pe un braț prelungit al statului în vederea atingerii obiectivelor și țintelor stabilite în cadrul planurilor.
(54)
Ordinul nr. 35 din CNDR - Politici pentru dezvoltarea industriei siderurgice, între altele, definește o politică de reducere a numărului de întreprinderi de topire a fierului și oțelului și stabilește obiective pentru capacitatea de producție pe baza rezultatului acestor grupuri de întreprinderi siderurgice care fac parte din primele 10 de pe piața internă (articolul 3), interzice crearea de noi întreprinderi siderurgice asociate (articolul 10), prevede condițiile de acces la industria siderurgică la nivelul echipamentelor și prevede, de asemenea, indicii tehnici și economici pe care trebuie să-i urmeze întreprinderile siderurgic (articolul 12), stabilește norme pentru modificările în structura organizațională a întreprinderilor siderurgice (articolul 20), gestionează investiții (articolele 22, 23), condiționează accesul la fonduri financiare (articolele 25, 26), oferă statului dreptul de a interveni în achiziționarea materiilor prime (articolul 30).
(55)
Cel de-al 12-lea Plan cincinal de dezvoltare a industriei siderurgice rezumă realizarea obiectivelor stabilite în cadrul planului precedent, acoperă strategia de dezvoltare și stabilește obiective pentru întreaga industrie siderurgică. În mod similar cu Ordinul nr. 35, acesta stabilește obiective foarte specifice la nivel de grupare industrială [secțiunea III.(III).6], încurajează anumite proiecte și descurajează altele [secțiunea IV(IV)] și face distincție în sprijinul acordat industriei metalurgice și siderurgice în diferitele provincii [secțiunea IV(V)], prevede un sprijin pentru întreprinderile siderurgice mari și oferă un rol principal celor mai importanți producători de stat chinezi din domeniul siderurgiei, cum ar fi Bao Steel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel etc (9). De asemenea, planul prevede consolidarea reglementării și gestionării instalațiilor de producție ale întreprinderilor siderurgice existente [secțiunea V(IV)].
(56)
Legea Republicii Populare Chineze privind activele întreprinderilor aflate în proprietatea statului impune, de asemenea, întreprinderilor de stat [sau întreprinderilor cu capital de stat (ICS) astfel cum sunt menționate în această lege] să se conformeze politicilor industriale naționale (10). În mod similar, propunerea de măsuri pentru supravegherea și administrarea investițiilor de către întreprinderile centrale impune întreprinderilor de stat și întreprinderilor cu capital de stat să urmeze planurile de dezvoltare și politicile industriale ale statului (11). Conform Măsurilor de gestionare a strategiilor de dezvoltare și a planurilor întreprinderilor centrale, toate întreprinderile cu capital de stat formulează un plan de dezvoltare și strategie care trebuie să fie examinat și aprobat de către Comisia de supraveghere și administrare a activelor din proprietatea statului din cadrul Consiliului de Stat (SASAC). Atunci când efectuează aceste examinări și înaintea de aprobare, SASAC trebuie să ia în considerare, între altele, dacă acest plan este sau nu în conformitate cu planificarea dezvoltării și cu politicile industriale naționale și dacă acest lucru este sau nu în conformitate cu ajustarea strategică a formatului și a structurii economiei de stat (12).
(57)
Exemple concrete de punere în aplicare a măsurilor descrise în planuri, cum ar fi relocalizarea societății Capital Steel Corporation (13) sau numeroase fuziuni de întreprinderi siderurgice (14) arată că planurile nu sunt doar documente indicative care servesc drept orientări, ci că acestea conduc la acțiuni concrete ale întreprinderilor siderurgice de stat, coordonate de către guvern (reprezentat de CNDR și Consiliul de stat).
(58)
Toate acțiunile specifice descrise la considerentele de mai sus trebuie să fie respectate și executate de întreprinderile vizate de planuri. Se concluzionează că, prin intermediul acestei implicări directe a guvernului în comportamentul comercial al întreprinderilor siderurgice, întreprinderile siderurgice de stat acționează ca un braț al guvernului care exercită funcții guvernamentale care duc, ulterior, la îndeplinirea obiectivelor și țintelor stabilite în planuri.
(59)
După stabilirea faptului că întreprinderile de stat exercită funcții publice, rămâne de văzut dacă, atunci când le îndeplinesc, ele exercită o autoritate guvernamentală. În această privință, o întrebare esențială este dacă ele sunt controlate în mod semnificativ de către guvern (15). În acest caz, este rezonabil să se determine, ținând cont de toate dovezile relevante, că întreprinderile de stat acționează ca un braț al guvernului și pun în aplicare în mod eficient politicile stabilite în planurile de mai sus.
(60)
Controlul guvernamental descris mai jos indică faptul că întreprinderile de stat dețin, exercită sau sunt învestite cu autoritate guvernamentală. Controlul poate fi exercitat, între altele, prin proprietatea de stat, prin dispoziții administrative și implicarea SASAC, prin consilii de administrație și planuri de stat.
(61)
Astfel cum s-a menționat deja în secțiunea de mai sus privind lipsa de cooperare (considerentele (46)-(48)), autoritățile chineze nu au furnizat informațiile solicitate cu privire la structura acționariatului producătorilor de OLC și OLR din China. Împreună cu răspunsul la chestionar, autoritățile chineze au prezentat o listă de 54 de societăți în care statul chinez este cel mai important acționar, însă în cursul vizitei de verificare, s-a susținut că lista nu este corectă și include, de asemenea, întreprinderi în proprietate privată. Autoritățile chineze nu au corectat lista și nici nu au specificat care dintre societăți se află în proprietate privată și care sunt deținute de către statul chinez. Din cauza lipsei de cooperare, Comisia a trebuit să analizeze alte probe la dosar și informații publice disponibile.
(62)
Reclamantul a furnizat dovezi că principalii producători de OLC și OLR sunt în proprietatea statului și a prezentat informații detaliate în acest sens în anexa 10 la plângere (16). Și alte informații publice disponibile (17) confirmă că statul chinez este acționar în multe dintre întreprinderile producătoare de OLC și OLR.
(63)
Luând în considerare toate informațiile din dosar, este rezonabil să se ajungă la concluzia că statul chinez are o participație semnificativă în multe întreprinderi producătoare de OLC și OLR din China.
(64)
SASAC exercită responsabilitățile statului ca investitor și gestionează activele deținute de stat aflate sub supravegherea sa. Este de remarcat că, deși în răspunsul lor la chestionar și în declarațiile ulterioare, autoritățile chineze au susținut că SASAC nu este implicată în operațiunile comerciale ale întreprinderilor de stat și au sprijinit această afirmație cu trimiterea la articolul 7 din Măsurile provizorii pentru supravegherea și administrarea activelor de stat ale întreprinderilor (18), alte articole din aceeași lege și, de asemenea, alte elemente de probă incluse în dosar (19) sugerează contrariul.
(65)
De fapt, răspunsul autorităților chineze la chestionarul antisubvenție arată că SASAC, autorizată de Consiliul de Stat, numește și destituie directorii întreprinderilor supravegheate și evaluează performanțele lor prin intermediul unor proceduri judiciare. Aceasta este, de asemenea, responsabilă de încurajarea întreprinderilor supravegheate să respecte principiile directoare și politicile, este responsabilă de gestionarea fundamentală a activelor deținute de stat în întreprinderi și conduce și supraveghează activitatea de gestionare a activelor locale deținute de stat, în conformitate cu legea.
(66)
SASAC este responsabilă, de asemenea, de remunerarea și evaluarea directorilor întreprinderilor de stat; mai mult, ea desemnează și decide cu privire la recompensele și penalizările directorilor de întreprinderi de stat (20). De fapt, potrivit tuturor dovezilor, carierele directorilor de întreprinderi de stat depind de SASAC. Aceste circumstanțe indică faptul că SASAC este în mod clar învestită cu autoritate guvernamentală.
(67)
Componența consiliilor de administrație ale întreprinderilor de stat demonstrează, de asemenea, nivelul ridicat de control al întreprinderilor de stat de către autoritățile chineze. Dovezile de la dosar (21) arată că mulți dintre membrii consiliilor de administrație și ai consiliilor de supraveghere dețin sau au deținut în trecut funcții în guvern și/sau partid și că selecția lor este puternic influențată de autorități guvernamentale precum SASAC sau Partidul Comunist din China (PCC).
(68)
Politicile, interesele și obiectivele autorităților chineze privind industria siderurgică sunt stabilite în diverse planuri de stat la nivel central și, de asemenea, la nivel regional și local. Întreprinderile de stat sunt încurajate să urmeze aceste politici (societățile care nu le urmează sunt chiar pasibile de sancțiuni) și, din acțiunile recente ale unor întreprinderilor de stat majore din domeniul siderurgiei din China, este evident că aceste politici sunt respectate și întreprinderile de stat din domeniul siderurgiei fac eforturi pentru atingerea obiectivelor și scopurilor stabilite în planuri.
(69)
În conformitate cu cel de-al 12-lea Plan cincinal de dezvoltare a industriei metalurgice și siderurgice doar „întreprinderile care respectă politicile naționale pentru industria metalurgică și siderurgică și standardele și condițiile de producție și de funcționare ale industriei metalurgice și siderurgice joacă un rol primordial în fuzionare și reorganizare (22).”
(70)
O serie de planuri la nivel provincial și local menționează, de asemenea, întreprinderi de stat specifice și stabilesc obiective și ținte pentru acestea. Reclamantul a furnizat extrase din aceste planuri (23). Toate aceste planuri au fost solicitate autorităților chineze în chestionar și în cererea de clarificare în scopul verificării și clarificării, dar autoritățile chineze au hotărât să nu le furnizeze. Cu toate acestea, se menționează că autoritățile chineze nu au contestat exactitatea acestor referiri în timpul procedurii. În plus, societățile menționate în planurile provinciale și locale admit cooperarea acestora cu autoritățile și descriu modul în care acționează sau au acționat în trecut în conformitate cu planurile (24).
(71)
Deși autoritățile chineze susțin că unele dintre planurile de mai sus sunt doar indicative, nu sunt obligatorii și ar trebui să servească doar ca un ghid, această afirmație nu este susținută de alte elemente de probă la dosar. Dimpotrivă, multe legi și regulamente care, cu siguranță, sunt obligatorii din punct de vedere juridic (25) stabilesc că planurile de dezvoltare și politicile industriale de stat sunt obligatorii pentru întreprinderile de stat.
(72)
Autoritățile chineze definesc obiectivele și țintele pentru industria siderurgică prin intermediul planurilor cincinale și al altor documente oficiale relevante și realizează aceste obiective prin intermediul funcțiilor și activităților descrise în acestea. Întrucât aceste planuri și documente sunt formulate de departamente ale guvernului chinez precum Consiliului Național sau CNDR, funcțiile și activitățile la care se referă acestea ar trebui să fie considerate guvernamentale. Întrucât, conform celor descrise mai sus, întreprinderile de stat din domeniul siderurgiei sunt obligate să respecte planurile și politicile care acționează ca un braț al guvernului și, întrucât guvernul exercită un control semnificativ asupra lor, acestea exercită, de fapt, autoritatea publică.
(73)
Având în vedere lipsa de cooperare a autorităților chineze, domeniul de aplicare al acestor entități care sunt considerate „organisme publice” nu a fost definit pe deplin. În orice caz, orice IS în care statul este majoritar sau este cel mai mare acționar este un organism public. Entitățile în care statul nu deține nicio participație sunt organisme private. Având în vedere cele menționate, nu este nevoie să se stabilească o linie clară între organismele publice și private în acest caz, deoarece în considerentele (85) - (98) de mai jos se demonstrează că toate organismele private din sectorul siderurgic sunt împuternicite și conduse de stat și, prin urmare, pentru toate scopurile relevante, s-au comportat în același mod ca organismele publice.
(b) Avantajul (organisme publice)
(74)
Pentru a evalua dacă există un avantaj în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, este necesar să se compare prețurile OLC și OLR plătite de către producătorii-exportatori în cauză la nivelul relevant de referință. Raportul AB a confirmat faptul că, în cazul în care piața țării furnizoare este denaturată prin rolul statului, a fost permisă utilizarea unor criterii de referință externe. Acesta a remarcat, de asemenea, că „în cazul în care statul este furnizorul predominant, este probabil că prețurile private vor fi denaturate, dar este încă necesară o analiză de la caz la caz” (26). Raportul AB a afirmat, de asemenea, că: „… nu sugerăm că există un prag deasupra căruia simplul fapt că statul este furnizorul predominant al pieței devine suficient pentru a stabili denaturarea prețurilor, dar în mod evident, cu cât este mai predominant rolul statului pe piață, cu atât este mai probabil că acest rol va duce la denaturarea prețurilor private” (27). În continuare, raportul AB a afirmat că: „atunci când statul este un furnizor „semnificativ”, vor fi necesare elemente de probă referitoare la alți factori decât cota de piață a statului, întrucât rolul statului ca furnizor important nu poate, în sine, să dovedească denaturarea prețurilor private”. Prin urmare, prima întrebare la care trebuie să se răspundă este dacă cota statului din producția de OLC și OLR în China este predominantă sau doar semnificativă.
(75)
Comisia a solicitat autorităților chineze informații privind piața OLC și OLR în ceea ce privește proporția producției de OLC și OLR produse de întreprinderile de stat și de întreprinderile private, dar autoritățile chineze nu au prezentat nicio informație relevantă în acest sens (28).
(76)
Comisia a utilizat alte informații disponibile (29) privind acest subiect pe baza cărora s-a stabilit că cel puțin 63 % din OLC din China este produs de întreprinderile de stat din domeniul siderurgiei. Este important de menționat faptul că această cotă de 63 % de întreprinderi de stat a fost stabilită după o analiză foarte prudentă și reprezintă cifra minimă absolută. Faptul că mulți dintre furnizorii pretinși privați semnalați de către exportatori par să fie societăți comerciale (care pot foarte bine să fi cumpărat produsul de la întreprinderile de stat), lipsa de cooperare a autorităților chineze (a se vedea considerentele (46) - (48) de mai sus) și constatările altor autorități de investigație (a se vedea nota de subsol 32) duc la concluzia că cota reală a întreprinderilor de stat pe piața OLC și OLR este mult mai mare. De asemenea, implicarea importantă a autorităților chineze în acest sector al pieței OLC (a se vedea considerentele (85) - (94) de mai jos) limitează posibilitățile de manevră ale operatorilor privați.
(77)
Ținând cont de cele de mai sus, s-a stabilit că întreprinderile de stat sunt predominante pe piața OLC din China. Această predominanță a întreprinderilor de stat pe piața OLC este atât de semnificativă încât producătorii privați nu au altă alternativă decât să își alinieze prețurile cu cele ale întreprinderilor de stat, astfel cum se demonstrează mai jos.
(78)
Cu privire la OLR, cota întreprinderilor de stat înregistrată de producătorii-exportatori chinezi (18 %) a fost cu mult mai mică decât în cazul OLC, cu toate acestea, aceasta a fost contrazisă de alte informații (a se vedea considerentul (79) de mai jos). Ținând cont de lipsa de cooperare din partea autorităților chineze, de faptul că mulți furnizori privați semnalați de exportatori par să fie societăți comerciale (care pot foarte bine să fi cumpărat produsul de la stat) și de restricțiile impuse asupra activităților comerciale ale operatorilor privați din cauza implicării puternice a autorităților chineze în acest sector (a se vedea considerentele (85) - (94) de mai jos) se concluzionează [parțial pe baza datelor disponibile (a se vedea considerentul (79) de mai jos) în sensul articolului 28 din regulamentul de bază] că întreprinderile de stat sunt predominante, de asemenea, pe piața OLR din China.
(79)
Această concluzie este susținută de World Steel Capacity Book (Registrul capacităților siderurgice mondiale), care contrazice cota de 18 % raportată de exportatorii chinezi, și arată că peste 70 % din întreaga capacitate de producție de OLR din China este deținută de stat (30).
(80)
Comisia a solicitat autorităților chineze informații în legătură cu prețurile pentru OLC și OLR produse de întreprinderile de stat și de întreprinderile private vândute pe piața chineză. În răspunsul la chestionar autoritățile chineze nu au furnizat nicio informație în acest sens. Ancheta realizată la exportatorii de OAO a stabilit că prețurile plătite de cei patru producători-exportatori/grupuri pe parcursul PA pentru OLC și OLR achiziționate de la producătorii privați de OLC și OLR sau de la comercianți au fost în mod constant foarte apropiate de prețurile întreprinderilor de stat (31). Astfel, datele observate, împreună cu predominanța întreprinderilor de stat în acest sector, demonstrează că prețul furnizorilor privați urmează efectiv liniile prețurilor plătite către întreprinderile de stat. În plus, în contractul prezentat de unul dintre producătorii-exportatori care face parte din eșantion pentru furnizarea de OLC de către un furnizor privat există chiar o condiție de corelare a prețului cu prețul de achiziție de la întreprinderile de stat.
(81)
Pe baza tuturor informațiilor din dosar s-a stabilit că prețurile practicate la vânzarea de OLC și OLR de cătreîntreprinderile de stat din China sunt denaturate, ca urmare a predominanței puternice a întreprinderilor de stat pe piața OLC și OLR din China. Prețurile furnizorilor privați de OLC și OLR sunt aliniate cu prețurile întreprinderilor de stat. Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că nu există prețuri de piață fiabile în China pentru OLC și OLR. Întrucât nu există „termeni și condiții de piață predominante” pe piața OLC și OLR din China, Comisia, în conformitate cu articolul 6 litera (d) din regulamentul de bază, a trebuit să caute o valoare de referință alternativă. Întrucât întreaga piață chineză este denaturată, se consideră că nu ar fi practic să se ajusteze în mod semnificativ costurile și prețurile din China și că prețurile de import ar fi denaturate în mod similar prin predominanța întreprinderilor de stat. Prin urmare, în conformitate cu articolul 6 litera (d) punctul (ii) din regulamentul de bază, a fost căutată o valoare de referință externă.
(82)
Cea mai adecvată valoare de referință pare a fi o valoare construită pe baza prețurilor pentru OLC și OLR de pe piața mondială, publicate în mod regulat în diverse reviste specializate în domeniul siderurgiei, precum Steel Business Briefing, MEPS și CRU.
(83)
Compararea prețurilor practicate de întreprinderile de stat cu valoarea de referință din afara țării (construită astfel cum se explică în considerentul (103) de mai jos) a arătat că aceste prețuri au fost cu mult sub prețurile de referință și, în consecință, au dus la un avantaj pentru producătorii-exportatori chinezi de OAO în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(c) Specificitatea
(84)
Acest program de subvenționare este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază, întrucât OLC și OLR sunt utilizate numai de către un număr limitat de sectoare și întreprinderi din China în producția lor.
(d) Împuternicirea și dirijarea furnizorilor privați
(85)
Următoarea chestiune care trebuie abordată este dacă producătorii privați de OLC și OLR, care nu sunt organisme publice, sunt totuși împuterniciți și dirijați de autoritățile chineze să furnizeze OLC și OLR producătorilor de OAO, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază.
(86)
La început, fusese deja stabilit că autoritățile chineze au o politică privind furnizarea de OLC și OLR sectorului producător de OAO, deoarece organismele publice, care aparțin statului, sunt implicate în această furnizare și dețin un loc predominant pe piață, ceea ce le permite să ofere prețuri inferioare prețurilor pieței. Și în orice caz, indiferent de caracterizarea respectivelor organisme ca fiind „publice” sau nu, aceleași probe indică existența unei politici de stat care intervine cu fermitate în acest sector. În prezent trebuie să se determine dacă această politică se extinde la furnizorii privați.
(87)
Într-o serie de planuri și documente strategice guvernamentale există indicii că producătorii de oțel din China (atât întreprinderile de stat cât și cele private) sunt încurajați și susținuți de către autoritățile chineze. Anumite secțiuni din aceste documente sugerează că există o legătură directă între guvern și conducerea întreprinderilor siderurgice private și într-o serie de ocazii se poate observa că această „orientare” a dus la acțiuni ale întreprinderilor siderurgice private conforme cu recomandările din planuri.
(88)
De exemplu, Ordinul nr. 35 al CNDR - Politici de dezvoltare a industriei siderurgice încurajează societățile siderurgice să acționeze într-un anumit mod (32), stabilește condițiile privind investițiile și condiționează investițiile de aprobarea lor de către autorități (33), influențează concurența în domeniul resurselor (34) și prevede chiar sancțiuni pentru întreprinderile care nu s-au conformat (35). De asemenea, cel de-al 12-lea plan cincinal pentru industria siderurgică influențează deciziile de afaceri ale societăților siderurgice care, în consecință, pot avea un impact asupra structurii costurilor și prețurilor (36).
(89)
În plus față de aceasta, reclamantul a furnizat în anexa 24 la plângere un set de extrase din diverse documente politice ale unor organizații guvernamentale diferite care evidențiază sprijinul acordat de autoritățile chineze industriei siderurgice în general sau, în mod specific, industriei produselor acoperite cu substanțe organice (37).
(90)
În plus, există informații disponibile publicului care arată că societățile comerciale private acționează în conformitate cu diferitele planuri și documente strategice guvernamentale (38).
(91)
Autoritățile chineze au luat măsuri pentru a descuraja exportul de OLC și OLR cu ajutorul unor restricții la export impuse prin complexitatea sistemului de rambursare a TVA. Mai exact, OLC și OLR sunt supuse achitării unei TVA de 17 %. TVA pentru OAO produs din OLR (care este produs din OLC) și vândut pe piața internă este rambursabilă la 13 %, în timp ce în cazul în care întreprinderea alege să exporte OLC sau OLR, TVA nu este deloc rambursată. Acest sistem înseamnă că producătorii privați de OLC și OLR nu sunt în măsură să acționeze în condiții normale de libertate comercială și are ca efect creșterea ofertei interne de OLC și OLR și, în mod inevitabil, reducerea prețurilor lor pe piața chineză. Astfel, producătorii privați de OLC și OLR (în același mod ca și IS) nu sunt în măsură să acționeze în mod independent de politica autorităților chineze.
(92)
În secțiunea de mai sus privind avantajele organismelor publice, s-a stabilit că, datorită predominanței întreprinderilor de stat pe piața OLC și OLR, producătorii privați de OLC și OLR nu au altă alternativă decât să își alinieze prețurile cu prețurile întreprinderilor de stat. Cu alte cuvinte, aceștia nu fixează prețurile, ci, mai degrabă, le preiau. Acesta este un alt indiciu că producătorii privați de OLC și OLR nu pot acționa independent de acțiunile autorităților chineze și ale altor organisme publice.
(93)
Acest fapt este susținut, de asemenea, de informațiile oferite de producătorii-exportatori chinezi care au răspuns la chestionarele antisubvenții care arată că prețurile practicate de furnizorii privați de OLC și OLR sunt aproape aliniate cu cele ale întreprinderilor de stat. În plus, în contractul prezentat de unul dintre producătorii-exportatori care face parte din eșantion pentru furnizarea de OLC de către un furnizor privat există chiar o condiție de corelare a prețului cu prețul de achiziție de la întreprinderile de stat.
(94)
Având în vedere constatarea de mai sus, conform căreia prețurile practicate de întreprinderile de stat sunt inferioare prețurilor pieței, este evident că prețurile practicate de furnizorii privați, fiind aliniate cu cele ale întreprinderilor de stat, sunt, de asemenea, inferioare prețurilor pieței.
(e) Contribuția financiară
(95)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) - a doua liniuță - din regulamentul de bază, o contribuție financiară există atunci când un guvern: „însărcinează un organism privat să execute una sau mai multe funcții de tipul celor enumerate la punctele (i), (ii) și (iii), care incumbă în mod normal guvernului sau îi ordonă să facă acest lucru, practica urmată nefiind diferită realmente de practica normală a autorităților publice;” Organul de apel al OMC a interpretat termenul „ordonă” ca făcând referire la situațiile în care un guvern își exercită autoritatea, inclusiv un anumit grad de constrângere, asupra unui organism privat, și termenul „însărcinează”, ca făcând referire la situațiile în care guvernul oferă responsabilitate unui organism privat (39). În plus, grupul special al OMC privind restricțiile la export pentru USA (40) a stabilit un test bazat pe trei axe privind existența unui mandat și a unui ordin, (a) care necesită existența unei acțiuni guvernamentale, (b) care se adresează unei anumite părți și (c) al căror obiectiv este o sarcină sau o taxă specială (41).
(96)
Pe această bază, includerea furnizorilor privați în politica autorităților chineze privind furnizarea de OLC și OLR constituie un „mandat” și un „ordin” guvernamental adresat furnizorilor privați din următoarele motive:
O „acțiune” guvernamentală:
-
„Politica” autorităților chineze (a se vedea considerentul (86) de mai sus) constituie o „acțiune” sau „acțiuni”. Politica este îndeplinită de organismele publice (IS), care sunt predominante pe piață și vând la prețuri inferioare nivelului pieței și de autoritățile chineze, prin intermediul planurilor și manipulării restricțiilor la export. Efectul general este că furnizorii privați sunt efectiv obligați să urmeze prețurile inferioare nivelului pieței ale organismelor publice.
„se adresează unei anumite părți”:
-
Politica guvernamentală (în special planurile și restricțiile la export) se aplică tuturor producătorilor de OLC și OLR, atât de stat, cât și privați. În acest sens, politica „se adresează” tuturor producătorilor. Acest lucru este demonstrat de faptul că prețurile întreprinderilor de stat și prețurile private sunt aliniate și că furnizorii privați vând la prețuri care sunt nerezonabile din punct de vedere comercial.
„al căror obiectiv este o sarcină sau o taxă specială”:
-
Obiectivul politicii guvernamentale, astfel cum este evidențiat de nivelul prețurilor din China, este furnizarea de OLC și OLR la prețuri inferioare nivelului pieței. Acțiunile autorităților chineze și ale întreprinderilor de stat lasă furnizorii privați fără altă soluție decât de a urma practicile organismelor publice și în mod concret, aceasta le impune o sarcină sau o taxă specială. Politica autorităților chineze, în special prin intermediul manipulării planurilor și a TVA, restricționează sever libertatea furnizorilor privați cu privire la această sarcină sau taxă.
(97)
Luând în considerare toți factorii de mai sus, se poate concluziona că restricțiile la export, planificarea de stat și predominanța întreprinderilor de stat instaurate de autoritățile chineze limitează libertatea furnizorilor privați de OLC și OLR, obligându-i să acționeze într-o manieră necomercială și să accepte prețuri iraționale (inferioare nivelului pieței) din punct de vedere economic, ceea ce aceștia nu ar face pe o piață liberă și deschisă. Aceasta confirmă faptul că politica guvernamentală de furnizare a OLC și OLR (inclusiv pentru sectorul OAO) se extinde la furnizorii privați.
(98)
Mai mult, având în vedere analiza de mai sus, elementele de probă depuse la dosar și alte informații publice au condus Comisia la concluzia că producătorii privați de OLC și OLR din China sunt sub mandatul și ordinul autorităților chineze să furnizeze mărfuri în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) și punctul (iv) din regulamentul de bază și să acționeze în același mod ca și întreprinderile siderurgice de stat.
(f) Avantajul (furnizori privați)
(99)
Comisia a stabilit că furnizorii privați de OLC și OLR acționează sub mandat și ordin din partea autorităților chineze și ancheta a arătat că prețurile furnizorilor privați de OLC și OLR sunt aliniate cu prețurile întreprinderilor de stat (a se vedea secțiunea de mai sus).
(100)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că constatările privind avantajul și specificitatea furnizării de OLC și OLR de ore la prețuri mai mici decât prețul de piață de către întreprinderile de stat se aplică, de asemenea, la furnizarea de OLC și OLR de către furnizorii privați.
(g) Constatările anchetei
(101)
Doi producători-exportatori incluși în eșantion au beneficiat de pe urma acestui program. Un producător-exportator (Panhua Steel Group) a beneficiat de furnizarea de OLC la prețuri mai mici decât ar fi adecvat și celălalt producător-exportator (Huadong Steel Group) a beneficiat de furnizarea de OLR la prețuri mai mici decât ar fi adecvat.
(h) Calculul valorii subvenției
(102)
Valoarea subvenției compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarului, a cărui existență este constatată în cursul PA. Avantajul este calculat prin deducerea sumei diferențelor dintre valorile de achiziție reale și valorile de referință adecvate pentru achizițiile de OLC și OLR. Valoarea obținută a fost alocată pentru cifra totală de afaceri a producătorilor-exportatori cooperanți din cursul PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(103)
Deoarece piața chineză pentru OLC și OLR este denaturată, prețurile de pe piața mondială de OLC și OLR au fost considerate baze adecvate pentru a calcula prețurile de referință pentru OLC și OLR. Pe baza diverselor reviste din domeniul siderurgiei (SBB și MEPS) au fost selectate prețurile fără taxe de pe piața internă din cinci țări/regiuni (și anume Europa, SUA, Turcia, Japonia și Brazilia). Pentru a obține o referință reprezentativă, Comisia a selecționat cea mai mare piață pentru fiecare regiune geografică relevantă, și anume Europa (UE), America de Nord (SUA), America Latină (Brazilia), Asia (Japonia) și Orientul Mijlociu/Africa de Nord (Turcia). Prețurile medii lunare în cursul PA pentru fiecare din cele cinci țări/regiuni au fost formulate ca medii aritmetice, astfel încât să se ajungă la prețurile de referință lunare. Cele cinci țări/regiuni selecționate nu au prețurile cele mai ridicate în cursul PA, sunt toate membre ale OMC, sunt printre cele zece cele mai mari producătoare de oțel și sunt situate pe continente diferite. În consecință, prețurile de referință astfel stabilite sunt considerate rezonabile și adecvate.
(104)
Rata subvenției stabilită cu privire la acest sistem în cursul PA pentru producătorii-exportatori care fac parte din eșantion se ridică la 23,02 % pentru Huadong Group și 27,63 % pentru Panhua Group.
(105)
Rata subvenției medii ponderate pentru societățile care au cooperat, neincluse în eșantion, este de 25,37 %.
(106)
Dat fiind nivelul scăzut de cooperare, rata subvenției pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la nivelul celei mai mari rate de subvenție fixate pentru acest sistem pentru o entitate afiliată uneia dintre societățile cooperante incluse în eșantion, și anume 32,44 %.
3.3.1.2. Acordarea drepturilor de folosire a terenurilor pentru o sumă mai mică decât cea adecvată
(a) Introducere
(107)
Reclamantul afirmă că nu există o piață funcțională a terenurilor în China și că suma plătită de către societăți pentru utilizarea terenurilor este inferioară valorii normale de piață. În răspunsul lor la chestionarul antisubvenție, autoritățile chineze afirmă că „în conformitate cu Legea privind administrarea terenurilor din RPC, terenurile din zonele urbane sunt deținute de către stat; terenurile din zonele rurale și zonele suburbane, cu excepția unor dispoziții contrare prevăzute de către stat, sunt considerate ca fiind în proprietatea colectivă a țăranilor”. Autoritățile chineze au susținut că există o piață funciară standardizată și ordonată din punct de vedere competitiv, că drepturile de utilizare a terenurilor trebuie să fie comercializate în mod public, în conformitate cu legislația pieței funciare. Autoritățile chineze au afirmat, de asemenea, că terenurile industriale și comerciale ar trebui să fie obținute pe piața publică prin ofertare, licitație și concurență și că utilizarea lor depinde de plata unei indemnizații. Autoritățile chineze nu au furnizat niciun fel de date privind prețurile efective ale drepturilor de folosire a terenurilor, prețurile funciare minime elaborate de guvern, care au fost menționate în răspunsul la chestionarul antisubvenție și în cursul vizitei de verificare.
(108)
În timpul verificării, Comisia a solicitat din partea autorităților chineze elemente de probă în sprijinul afirmației sale că toate terenurile industriale din China sunt alocate prin ofertare, cotații sau licitații. Autoritățile chineze nu au fost în măsură să prezinte aceste elemente de probă în timpul vizitei de verificare, dar au transmis unele informații în această privință după vizita de verificare. Cu toate acestea, toate aceste date arată că din treisprezece tranzacții privind drepturile de folosire a terenurilor care vizează șase producători-exportatori incluși în eșantion, numai șase au fost supuse procesului de ofertare sau de licitație. Nicio informație cu privire la participanții la procesul de licitație/ofertare nu a fost prezentată ca urmare a solicitării Comisiei și în fapt, în fiecare caz, prețul final achitat de către societate a fost același cu prețul stabilit, în mod arbitrar, de autoritățile locale.
(109)
De asemenea, în ipoteza că nu există un preț al pieței pentru terenuri în RPC, Comisia a solicitat punctul de vedere al autorităților chineze asupra unor posibile valori de referință. Cu toate că aceasta a fost doar o ipoteză și în niciun caz o constatare sau concluzie în momentul în care chestionarul a fost trimis autorităților chineze, acestea au exprimat opinia că această ipoteză este falsă și nu au furnizat nicio valoare de referință posibilă. Autoritățile chineze au subliniat presupusa deficiență a plângerii, potrivit căreia, pe de o parte, reclamantul susține că nu există o piață a terenurilor în China și că ar trebui să se utilizeze o valoare de referință „din afara țării”, însă, pe de altă parte, afirmă că întreprinderile de stat primesc teren din partea guvernului în condiții favorabile față de sectorul privat și sugerează că, în cazul în care ar trebui să fie utilizată o valoare de referință, aceasta ar trebui să fie prețurile plătite de întreprinderile chineze care „nu sunt favorizate”, dar nu a furnizat nicio informație cu privire la aceste prețuri. În acest context, ar trebui să se observe că reclamantul susține că piața drepturilor de utilizare a terenurilor în China de piață este distorsionată în ansamblu, și atât întreprinderile de stat, cât și întreprinderile private producătoare de OAO au primit drepturi de folosire a terenurilor pentru o sumă mai mică decât cea adecvată.
(b) Temei juridic
(110)
Dispozițiile privind dreptul de utilizare a terenurilor în China decurg din Legea privind administrarea terenurilor din Republica Populară Chineză și din Legea privind drepturile reale din Republica Populară Chineză.
(c) Aplicare practică
(111)
Articolul 2 din Legea privind administrarea terenurilor prevede că toate terenurile sunt proprietate de stat deoarece, în temeiul Constituției chineze și al dispozițiilor legale relevante, terenurile aparțin în mod colectiv poporului chinez. Terenurile nu pot fi vândute, dar se pot acorda drepturi de folosire a terenurilor, conform legislației. Autoritățile de stat pot acorda aceste drepturi prin procedee de ofertare, cotații sau licitații publice.
(d) Constatările anchetei
(112)
Producătorii-exportatori cooperanți au comunicat informații privind terenurile care le-au fost acordate, precum și majoritatea contractelor/certificatelor relevante privind drepturile de folosire a terenurilor, dar autoritățile chineze nu au oferit decât informații foarte limitate privind stabilirea prețurilor pentru drepturile de utilizare a terenurilor.
(113)
Astfel cum se menționează mai sus, autoritățile chineze au susținut că drepturile de utilizare a terenurilor în China sunt atribuite prin ofertare, licitație și concurență. Acest lucru este, de asemenea, prevăzut în articolul 137 din Legea privind drepturile reale din Republica Populară Chineză (42).
(114)
Cu toate acestea, în cursul verificării producătorilor-exportatori cooperanți, s-a constatat că acest sistem, astfel cum este descris de autoritățile chineze, nu funcționează întotdeauna în acest mod în practică. De exemplu patru din șase drepturi de folosire a terenurilor cumpărate de Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd. (făcând parte din Panhua Group Co. Ltd) au fost atribuite, astfel cum a fost confirmat de angajații societății, fără cerere de ofertă. Chongqing WANDA a fost singurul participant și prețul final al tranzacției achitat de către societate a fost de fapt identic cu prețul inițial stabilit, în mod arbitrar, de Biroul de Resurse Funciare local. În ceea ce privește celelalte două drepturi de folosire a terenurilor a existat o procedură de cerere de ofertă, dar nicio dovadă în acest sens nu a fost furnizată nici de către societate, nici de către autoritățile chineze. De fapt, din documentele prezentate de autoritățile chineze după vizita de verificare reiese, de asemenea, că aceste două drepturi de utilizare a terenurilor au fost achiziționate pentru un preț identic cu prețul stabilit de către Biroul de Resurse Funciare local. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd (făcând parte, de asemenea, din Panhua Group Co. Ltd) a obținut trei drepturi de utilizare a terenurilor prin transfer de la societăți private în schimbul unei participații la Panhua Group Co. Ltd.
(115)
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd a obținut două din drepturile sale de utilizare a terenurilor de la Biroul de Resurse Funciare local din districtul Xiaoshan și unul de la compania privată. Niciun element de probă privind oferte sau licitații nu a putut fi furnizat, întrucât, conform autorităților chineze, pentru drepturile de utilizare a terenurilor achiziționate înainte de 1 septembrie 2006 nu au existat confirmări de vânzare pentru tranzacțiile în domeniul drepturilor de utilizare a terenurilor și, de fapt, autoritățile chineze nu au confirmat nici nu au infirmat că aceste tranzacții au făcut obiectul unor oferte sau licitații.
(116)
Constatările procedurii confirmă faptul că situația privind furnizarea și achiziționarea terenurilor în China este neclară și netransparentă și că prețurile sunt adesea stabilite în mod arbitrar de către autorități. Autoritățile fixează prețurile terenurilor în conformitate cu Sistemul de Evaluare a Terenurilor Urbane care le impune, printre alte criterii, să ia, de asemenea, în considerație politica industrială atunci când fixează prețurile terenurilor industriale. De asemenea, cel puțin în sectorul siderurgic, accesul la terenurile industriale este limitat prin lege numai la societățile care respectă politicile industriale stabilite de către stat (43).
(117)
De asemenea, informațiile independente prezentate de reclamant sugerează că terenurile în China sunt obținute la prețuri inferioare tarifelor normale de pe piață (44).
(e) Concluzie
(118)
Ținând seama de cele de mai sus, acordarea drepturilor de utilizare a terenurilor ar trebui să fie considerată o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, sub forma acordării unor bunuri care determină un avantaj pentru societățile beneficiare. Astfel cum se explică în considerentele (114) - (115) de mai jos, în China nu există o piață funcțională a terenurilor, iar utilizarea unei valori de referință externe demonstrează că suma plătită pentru drepturile de utilizare a terenurilor de către exportatorii cooperanți este cu mult inferioară valorii normale de pe piață. Subvenția este specifică, în temeiul articolului 4 alineatul 2 literele (a) și (c) din regulamentul de bază, deoarece accesul la terenurile industriale este limitat prin lege numai la societățile care respectă politicile industriale stabilite de stat, doar anumite operațiuni au făcut obiectul unei proceduri de cerere de ofertă, prețurile fiind deseori stabilite de către autorități, iar practicile autorităților în acest domeniu sunt neclare și lipsite de transparență.
(119)
În consecință, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.
(f) Calculul valorii subvenției
(120)
Întrucât s-a concluzionat că situația din China în ceea ce privește drepturile de folosire a terenurilor nu este condiționată de economia de piață, în China nu par să fie deloc disponibile valori de referință private. Prin urmare, orice ajustare a costurilor sau a prețurilor din China este imposibil de realizat. În aceste circumstanțe, se consideră că în China nu există o piață și, în conformitate cu articolul 6 alineatul (d) litera (ii) din regulamentul de bază, utilizarea unei valori de referință externe pentru măsurarea valorii avantajelor este întemeiată. Având în vedere că autoritățile chineze nu au cooperat sau nu au transmis nicio propunere privind o valoare de referință externă, Comisia a fost nevoită să recurgă la elementele disponibile pentru a stabili o valoare de referință externă adecvată. În acest sens, se consideră adecvat să se utilizeze drept valoare de referință adecvată informațiile provenind din teritoriul vamal separat al Taiwanului.
(121)
Comisia consideră că prețurile terenurilor din Taiwan oferă cel mai adecvat indicator pentru zonele din China în care își au sediul producătorii-exportatori cooperanți. Majoritatea producătorilor-exportatori își au sediul în partea de est a Chinei, în zone dezvoltate, cu un PIB ridicat din provincii cu densitate mare a populației.
(122)
Suma subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează raportat la avantajul acordat beneficiarilor, care a fost constatat ca fiind real în cursul PA. Avantajul acordat beneficiarilor se calculează luând în considerare diferența dintre suma achitată de fiecare societate pentru drepturile de utilizare a terenurilor și suma care ar fi trebuit să fie achitată în mod normal pe baza valorii de referință din Taiwan.
(123)
Pentru efectuarea acestui calcul, Comisia a utilizat prețul mediu pe metru pătrat de teren stabilit în Taiwan, ajustat în funcție de deprecierea monetară și evoluția PIB-ului începând cu datele contractelor respective privind drepturile de folosire a terenurilor. Informațiile privind prețurile terenurilor industriale au fost preluate de pe site-ul Biroului industrial al Ministerului Afacerilor Economice din Taiwan. Deprecierea monetară și evoluția PIB-ului pentru Taiwan au fost calculate pe baza ratelor inflației și evoluției PIB-ului pe cap de locuitor la prețurile curente în USD pentru Taiwan, astfel cum au fost publicate de FMI în documentul său din 2011 „Perspective economice mondiale”. În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost raportată la PA utilizând durata de viață normală a dreptului de folosire a terenurilor în scopuri industriale acordat în China, și anume 50 de ani. Această valoare a fost apoi raportată la cifra totală de afaceri din PA a producătorilor-exportatori cooperanți, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(124)
Rata subvenției stabilite cu privire la acest sistem în cursul PA pentru producătorii-exportatori cooperanți se ridică la 0,34 % pentru Huadong Group și 1,12 % pentru Panhua Group.
(125)
Rata subvenției medii ponderate pentru societățile care au cooperat, neincluse în eșantion, este de 0,73 %.
(126)
Dat fiind nivelul scăzut de cooperare, rata subvenției pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la nivelul celei mai mari rate de subvenție fixate pentru acest sistem pentru o entitate afiliată uneia dintre societățile cooperante incluse în eșantion, și anume 1,36 %.
3.3.1.3. Program care constă în furnizarea de apă la prețuri mai mici decât ar fi adecvat
(a) Introducere
(127)
Plângerea a susținut că prețurile apei în China sunt determinate în mod exclusiv de către autoritățile publice și că structura de stabilire a prețurilor este fixată în funcție de macro-politicile industriale. Aceasta a raportat, de asemenea, că prețurile apei au fost diferite în diversele zone locale și că exista, de asemenea, o diferențiere a ratelor de la o societate la alta. Plângerea a susținut că, probabil, producătorii de OAO au beneficiat de prețuri pentru apă mai mici decât ar fi adecvat în conformitate cu politica de încurajare a produselor siderurgice cu valoare adăugată mare.
(128)
Alimentarea cu apă și piața apei în China este administrată de CNDR, Ministerul Resurselor Hidrologice și Ministerul Mediului. Piața de furnizare a apei este încă dominată în mare parte de societăți deținute de stat, deși intrarea societăților cu investiții străine în anumite proiecte de alimentare cu apă din anumite orașe a rupt monopolul furnizorilor de stat. Cu toate acestea, autoritățile chineze nu au fost în măsură să furnizeze o listă detaliată de furnizori de apă cu zona de servicii și volumele furnizate (a se vedea considerentul (129) de mai jos), ci și-au limitat răspunsul la o listă de furnizori de apă în zonele de activitate ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion.
(129)
În ceea ce privește prețurile, CNDR formulează principala politică de prețuri și autoritățile locale stabilesc prețul apei locale, în urma unei proceduri de audiere, cu scopul de a continua o utilizare durabilă a resurselor de apă. Prețurile reflectă costurile împreună cu un profit rezonabil pentru furnizorii de apă locali. Autoritățile chineze au transmis listele de preț relevante aplicabile în localitățile unde erau situați producătorii-exportatori de OAO incluși în eșantion. S-a clarificat faptul că prețurile municipale diferite se aplică în mod uniform tuturor utilizatorilor industriali și nu variază în funcție de societate sau de utilizatori.
(b) Constatările anchetei
(130)
Ancheta a confirmat că CNDR stabilește prețul de bază al apei și autoritățile administrative municipale stabilesc prețul pentru fiecare municipalitate pe baza mai multor parametri (de exemplu, costurile de distribuție, profitul și excedentul rezonabil). Prețul apei este completat de o taxă de „tratare a apelor uzate”, stabilită, de asemenea, la nivel municipal.
(131)
În timp ce prețul de bază al apei, taxa de tratare a apelor uzate și alte posibile suprataxe locale sunt, de asemenea, aplicabile tuturor utilizatorilor care se încadrează în aceeași categorie, s-a constatat că unul dintre cei doi exportatori incluși în eșantion, Zhejiang Huadong Group, nu a achitat taxele de tratare a apelor uzate.
(132)
Exportatorul a susținut că a plătit această taxă sub formă de sumă forfetară la Biroul pentru protecția mediului. Cu toate acestea, nu se consideră că această plata a fost efectuată în locul taxei de tratare a apelor uzate, din următoarele trei motive: (1) documentul oficial prevede o taxă de „emisie de ape reziduale” și nu o taxă de „tratare a apelor uzate”; (2) plata nu este proporțională cu consumul real de apă; (3) suma totală plătită este destul de redusă, comparativ cu suma efectivă care ar fi trebuit să fie plătită dacă taxa de tratare a apelor uzate pe baza consumului real de apă ar fi fost datorată.
(c) Contribuția financiară
(133)
Zhejiang Huadong Group a primit o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din regulamentul de bază, în măsura în care au furnizat apa prin intermediul societății locale publice de furnizare a apei (și anume, Hangzhou Xiaoshan Water Supply Co. Ltd.). Aceasta constituie o contribuție financiară a statului sub forma furnizării de bunuri altele decât infrastructură generală, în sensul regulamentului de bază. În mod alternativ, această contribuție ar putea fi considerată drept venituri nepercepute de către stat deoarece un organism public nu colectează venituri exigibile în mod normal în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii).
(d) Avantajul
(134)
Huadong Steel Group a primit un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază în măsura în care statul a furnizat apă la un preț mai mic decât ar fi adecvat. S-a stabilit că acest exportator nu a plătit prețul integral pentru alimentarea cu apă aplicabil în mod normal la categoria de utilizatori de care aparține, întrucât componenta prețului apei reprezentată de „taxa de tratare a apelor uzate” nu a fost achitată.
(e) Specificitatea
(135)
Subvenția sub forma furnizării de apă către unul dintre exportatorii cooperanți este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază, deoarece taxa de tratare a apelor uzate nu este abandonată pentru toate întreprinderile. În pofida absenței unei legislații care să limiteze acedastă subvenție la anumite întreprinderi, posibilitatea pentru o anumită întreprindere care produce produsul în cauză să obțină aprovizionarea cu apă la un preț mai mic decât ar fi adecvat, împreună cu aparenta putere de discreționare conferită autorităților locale, de a renunța la o parte din taxa plătită în mod normal pentru apă, face ca subvenția să fie, de fapt, specifică. Comisia nu a putut colecta dovezi suplimentare privind baza pe care această taxă a fost abandonată întrucât producătorul-exportator nu a fost în măsură să le furnizeze.
(f) Calculul volumului subvenției
(136)
Volumul subvenției care este pasibilă de măsuri compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență este constatată în cursul PA. Avantajul este considerat a fi egal cu suma neplătită a taxei de tratare a apelor uzate pentru consumul de apă în cursul PA. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, acest volum al subvenției (numărător) a fost raportat la cifra de afaceri totală a producătorilor-exportatori cooperanți în cursul PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(137)
Zhejiang Huadong Group a beneficiat de pe urma neachitării taxei de tratare a apelor uzate. Rata subvenției stabilită pentru aceasta este de 0,01 %.
(138)
Rata subvenției medii ponderate pentru societățile care au cooperat, neincluse în eșantion, este de 0,01 %.
(139)
Dat fiind nivelul scăzut de cooperare, rata subvenției pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la nivelul celei mai mari rate de subvenție fixate pentru acest sistem pentru societățile cooperante incluse în eșantion, și anume la 0,01 %.
3.3.1.4. Program care constă din furnizarea de energie electrică la prețuri mai mici decât ar fi adecvat
(a) Introducere
(140)
În plângere se susține că autoritățile chineze au furnizat energie electrică la prețuri mai mici decât ar fi adecvat cu ajutorul unor prețuri preferențiale. În special, plângerea a afirmat că prețurile pentru energie electrică au fost stabilite în mod diferit în diferite provincii și, de asemenea, că prețurile preferențiale au fost utilizate ca un instrument de politică industrială pentru a încuraja produsele siderurgice cu valoare adăugată mare și a descuraja capacitățile de producție învechite.
(141)
CNDR deține responsabilitatea reglementării pieței energiei electrice și stabilirea prețurilor în China. Rețelele trans-provinciale și provinciale sunt exploatate de doi furnizori de stat: State Grid Corporation of China și China Southern Power Grid Corporation. Furnizorii de energie electrică la nivel municipal sunt filiale ale acestor întreprinderi. Un mecanism de concurență este în curs de a fi introdus în China prin câteva proiecte pilot, dar impactul său este încă neglijabil în acest stadiu.
(142)
Prețurile energiei electrice sunt stabilite de CNDR pe baza unei proceduri care include examinarea costurilor, avize ale experților, audieri publice și determinarea și publicarea prețului final. CNDR publică prețurile aplicabile fiecărei provincii sub formă de avize, și apoi birourile locale pentru prețuri publică un aviz corespunzător la nivel local de punere în aplicare a prețurilor stabilite de CNDR la nivel central. Prețul final reflectă costurile de achiziție, cheltuielile de transport și pierderile, și suprataxele de stat. Prețurile sunt diferențiate pe provincii în funcție de situația locală și de obiectivele de politică urmărite în diferitele provincii. Ele sunt stabilite pentru diferitele categorii de utilizatori finali (de exemplu, utilizatori rezidențiali, utilizatori industriali). Există încă o diferență de preț pentru ca diferiții utilizatori industriali să urmeze politicile industriale stabilite de autoritățile chineze și reflectate în catalogul cuprins în Decizia nr. 40 (2005) a CNDR (a se vedea explicațiile suplimentare în considerentul (182)). Utilizatorii care se încadrează în categoria de întreprinderi „încurajate”, conform catalogului CNDR, plătesc prețul energiei electrice de bază, în timp ce utilizatorii care se încadrează în categoria de întreprinderi „învechite” sau „interzise” plătesc o taxă suplimentară pe lângă prețul de bază. Utilizatorii care nu se încadrează în niciuna din categoriile enumerate în catalog intră automat în categoria întreprinderilor „autorizate” și plătesc, de asemenea, prețul de bază fără suprataxe. Producătorii de OAO ar intra, în mod normal, în categoria de întreprinderi „încurajate”, în conformitate cu Decizia nr. 40 a CNDR.
(b) Lipsa de cooperare
(143)
Comisia a solicitat din partea autorităților chineze cadrul de reglementare a pieței energiei electrice și de stabilire a prețurilor și a rolului pe care trebuie să-l joace toate organismele sau entitățile relevante. Autoritățile chineze nu au transmis setul complet de decizii relevante privind stabilirea prețurilor emise de CNDR și birourile locale pentru prețuri, nu numai în ceea ce privește producătorii-exportatori neincluși în eșantion, ci și în ceea ce privește producătorii-exportatori incluși în eșantion. De asemenea, autoritățile chineze nu au descris cu precizie rolul CNDR și al birourilor locale pentru prețuri în stabilirea prețurilor. Comisia a informat autoritățile chineze în legătură cu aceste deficiențe cu privire la producătorii-exportatori incluși în eșantion în scrisoarea sa din 12 august 2012. După vizitele de verificare, s-a descoperit, de asemenea, că autoritățile chineze au declarat un preț eronat al energiei electrice aplicabil unuia dintre exportatorii cooperanți incluși în eșantion.
(c) Constatările anchetei
(144)
Ancheta a confirmat că CNDR deține responsabilitatea stabilirii prețurilor energiei electrice aplicabile în diferitele provincii. S-a verificat faptul că biroul local pentru prețuri acționează doar ca un braț executiv al deciziei luate la nivel central de CNDR. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de faptul că CNDR publică avize în care stabilește prețurile efective pentru fiecare provincie și apoi aceste avize sunt transpuse în mod formal în avizele locale adoptate de către birourile locale pentru prețuri și sunt puse în aplicare la nivel local. Ancheta a stabilit, de asemenea, că prețurile diferențiate ale energiei electrice aplicabile anumitor sectoare și/sau la nivel provincial și local sunt stabilite în conformitate cu anumiți factori, printre care, în special, urmărirea obiectivelor politicii industriale stabilite de autoritățile centrale și locale în planurile lor cincinale și în planurile la nivel sectorial.
(145)
Ancheta cu privire la exportatorii cooperanți incluși în eșantion a arătat că unul dintre ei, adică Chongqing Wanda Steel Strip (denumit în continuare „CWSS”) a beneficiat de un preț mai mic decât prețul aplicabil, în general, marilor utilizatori industriali. S-a constatat că, în zona specifică în care era situat acest exportator, o subcategorie de anumiți utilizatori industriali, inclusiv cei care produc produsul în cauză, aveau dreptul la acest preț mai scăzut.
(d) Contribuția financiară
(146)
Unul dintre exportatorii cooperanți incluși în eșantion (CWSS) a primit o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din regulamentul de bază, și anume autoritățile publice i-au furnizat energie electrică prin intermediul întreprinderii de stat locale de distribuție a energiei electrice. Aceasta constituie o contribuție a statului sub forma furnizării de bunuri altele decât infrastructură generală, în sensul regulamentului de bază.
(e) Avantajul
(147)
Huadong Steel Group a primit un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază în măsura în care statul i-a furnizat energie electrică la un preț mai mic decât ar fi adecvat. S-a stabilit că acest exportator a avut dreptul la un preț mai mic decât prețul în general aplicabil altor mari utilizatori industriali.
(f) Specificitatea
(148)
Subvenția sub forma furnizării de energie electrică către unul dintre exportatorii cooperanți este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și a articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cel mai mic preț al energiei electrice este stabilit în avizul relevant al CNDR și încorporat în avizul emis de biroul local pentru prețuri, adică este mandatat de o autoritate centrală și gestionat la nivel local. Acest preț mai scăzut este limitat la anumite întreprinderi în anumite sectoare specifice (în principal producători de feroaliaje în cuptoare electronice și întreprinderi producătoare de îngrășăminte) incluse într-o subcategorie de mari utilizatori industriali. Prin urmare, acest preț mai scăzut este limitat de jure numai la întreprinderile care se încadrează în aceste categorii în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază.
(149)
Subvenția este, de asemenea, limitată la o anumită regiune întrucât se aplică doar la o zonă geografică desemnată limitată în care producătorul-exportator își are sediul. Această regiune este încurajată în conformitate cu legislația publicată de administrația centrală, și anume Circulara Consiliului de Stat privind mai multe politici de realizare a dezvoltării marilor regiuni din vestul Chinei (a se vedea mai multe detalii în considerentul (233) de mai jos). Această circulară menționează în mod explicit mecanismul prețurilor în transportul și furnizarea de energie electrică ca unul dintre instrumentele de realizare a dezvoltării anumitor sectoare. Întrucât prețurile energiei electrice aplicabile în această regiune sunt stabilite de o autoritate centrală, această subvenție este, de asemenea, specifică diferitelor regiuni în sensul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(g) Calculul volumului subvenției
(150)
Volumul subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează raportat la avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. Avantajul acordat producătorilor-exportatori a fost calculat luând în considerare diferența dintre prețul real al electricității per Kwh plătit și prețul care ar fi trebuit să fie plătit per Kwh de către marii utilizatori industriali, multiplicată cu volumul de electricitate consumat în cursul PA. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, acest volum (numărător) a fost raportat la cifra de afaceri totală a producătorilor-exportatori cooperanți în cursul PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatul la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(151)
Unul dintre producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion care aparține grupului de societăți Panhua Group (adică CWSS) a beneficiat de pe urma acestui preț mai scăzut al electricității. Rata subvenției stabilită pentru Panhua Group este de 0,14 %.
(152)
Rata subvenției medii ponderate pentru societățile care au cooperat, neincluse în eșantion, este de 0,07 %.
(153)
Dat fiind nivelul scăzut de cooperare, rata subvenției pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la nivelul celei mai mari rate de subvenție fixate pentru acest sistem pentru o entitate afiliată uneia dintre societățile cooperante incluse în eșantion, și anume 0,17 %.
3.3.1.5. Furnizarea de diferite bunuri la prețuri mai mici decât ar fi adecvat
(154)
Plângerea a făcut referire la un număr de alte bunuri furnizate de autoritățile chineze producătorilor de OAO prin intermediul întreprinderilor de stat. În special, plângerea a enumerat o serie de tranzacții specifice privind furnizarea mai multor produse din oțel fabricate de întreprinderile de stat, inclusiv minereu de fier concentrat, pelete, minereu sinterizat, resturi, țagle, aliaje și multe altele. Plângerea a arătat că prețul pentru furnizarea acestor bunuri a fost stabilit prin raportare la diferite elemente și/sau valori de referință, și că există plafoane de prețuri sau ajustări în funcție de diferitele bunuri și dacă tranzacția respectivă viza sau nu părți afiliate.
(155)
Autoritățile chineze au răspuns că nu aveau un astfel de program pentru producătorii de oțel în cursul PA. Dată fiind absența unor informații suplimentare din partea autorităților chineze cu privire la acest program, Comisia și-a bazat constatările pe informațiile disponibile din dosar, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(156)
În măsura în care prețurile pentru diferitele mărfuri menționate anterior nu reflectă o remunerație adecvată, acest program poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) și articolul 6 litera (d) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, complexitatea diverselor tranzacții pentru furnizarea acestor bunuri și a contractelor subiacente care nu erau disponibile în procesul-verbal al procedurii nu a permis Comisiei să ajungă la o concluzie definitivă privind acest program. Prin urmare, Comisia a decis să nu continue evaluarea acestui program.
3.3.2. ÎMPRUMUTURI ȘI DOBÂNZI PREFERENȚIALE PENTRU INDUSTRIA OAO
(a) Introducere
(157)
Reclamantul a afirmat că producătorii de OAO beneficiază de rate ale dobânzii scăzute (subvenționate) din partea băncilorcomerciale deținute de stat și a băncilor de stat, în conformitate cu politica autorităților chineze de a sprijini și dezvolta expansiunea industriei siderurgice chineze în temeiul planurilor cincinale.
(b) Lipsa de cooperare și utilizarea elementelor disponibile
(158)
Comisia a solicitat informații din partea autorităților chineze în ceea ce privește proporția împrumuturilor acordate în ansamblu, atât industriei în general, cât și sectorului vizat de prezenta procedură de către bănci în cadrul cărora statul chinez este cel mai mare acționar sau acționarul unic, de către băncile în care statul chinez are un interes participativ, dar nu este cel mai mare acționar, de către băncile în care statul chinez nu este acționar și băncile care aparțin investitorilor străini. Autoritățile chineze au răspuns că nu păstrează evidențe ale sumelor și procentelor din împrumuturile acordate de băncile deținute de stat, și că, de asemenea, nu păstrează evidența împrumuturilor acordate industriei siderurgice. Autoritățile chineze nu au sugerat nicio sursă alternativă pentru aceste informații.
(159)
Comisia a solicitat, de asemenea, informații cu privire la proprietatea statului asupra băncilor și instituțiilor financiare, dar autoritățile chineze nu au furnizat informațiile, afirmând faptul că nu păstrează aceste evidențe. Deși este puțin probabil ca autoritățile chineze să nu aibă cunoștință de activele pe care le dețin, se observă că, în conformitate cu informațiile publice disponibile (45) (46), statul chinez este un acționar important în multe dintre marile bănci stabilite în China și, prin urmare, ca și în cazul întreprinderilor de stat care produc OLC și OLR, acesta are acces la „articolele de asociere” ale băncilor în care informațiile privind acționariatul ar trebui să fie descrise în detaliu. De asemenea, în această privință se observă că, în conformitate cu articolul 61 din Legea privind băncile comerciale [2003], băncile „raportează bilanțurile, declarațiile de profituri, precum și alte situații financiare și rapoarte și documente statistice organismului de reglementare a sectorului bancar din cadrul Consiliului de Stat și Băncii Populare Chineze”.
(160)
De asemenea, Comisia a solicitat informații (prin intermediul unui chestionar specific - Apendicele A) privind structura controlului de stat din cadrul băncilor chineze vizate și îndeplinirea politicilor sau intereselor statului cu privire la industria siderurgică (și anume, consiliul de administrație și consiliul acționarilor, minutele ședințelor acționarilor/membrilor consiliului de administrație, naționalitatea acționarilor/membrilor consiliului de administrație, politicile de împrumut și evaluarea riscului legat de împrumuturile acordate producătorilor-exportatori cooperanți). Cu toate acestea, în răspunsul la chestionar, autoritățile chineze au prezentat numai un singur apendice, Apendicele A care conținea câteva informații generale (în principal extrase din paginile de internet ale băncilor). Cea mai mare parte a informațiilor specifice solicitate în apendicele A nu a fost furnizată. La unele dintre întrebări, autoritățile chineze au răspuns că nu dispun de aceste informații în acest moment și la unele au furnizat doar informații privind anumite bănci (de exemplu, articolele de asociere au fost furnizate numai pentru opt bănci). În cererea de clarificare, Comisia și-a reiterat solicitarea și a invitat autoritățile chineze să furnizeze toate informațiile cerute în chestionarul inițial. În răspunsul lor la cererea de clarificare, autoritățile chineze au prezentat câteva informații suplimentare. Cu toate acestea, răspunsul a fost încă foarte incomplet și o mare parte din informațiile solicitate (de exemplu, procentajul proprietății de stat în băncile deținute de stat, articolele de asociere ale unor bănci enumerate în chestionar, răspunsuri complete la întrebările din apendicele A) nu au fost furnizate.
(161)
În chestionar, în cererea de clarificare și, din nou, în cursul vizitei de verificare la fața locului, Comisia a solicitat circularele corespunzătoare ale Băncii Populare Chineze (denumită în continuare „PBOC”) referitoare la expansiunea politicii instituțiilor financiare privind rata dobânzii împrumuturilor (YinFa [2003] nr. 250 și YinFa [2004] nr. 251). Comisia a aflat despre existența acestor circulare în cursul unei anchete precedente (47). Cu toate acestea, în loc să furnizeze aceste circulare, autoritățile chineze au indicat Comisiei să consulte site-ul internet al PBOC pentru a se informa cu privire la politica instituțiilor financiare privind rata dobânzii împrumuturilor. În cursul verificării au fost prezentate două documente în această privință, dar acestea erau doar materialele tipărite de pe site-ul internet. Este de observat faptul că nu a putut fi găsit pe site-ul internet al PBOC conținutul complet al acestor circulare.
(162)
Comisia a solicitat, de asemenea, ca Circulara PBOC privind modificările din 8 iunie 2012 să fie prezentată cu ocazia verificării la fața locului. Autoritățile chineze nu au prezentat circulara și, în schimb, au prezentat doar informații generale imprimate de pe site-ul internet al PBOC cu privire la adaptarea ratelor dobânzii de referință.
(163)
De asemenea, Comisia a cerut autorităților chineze să organizeze întrevederi cu bănci specifice pentru a verifica informațiile privind acordarea de împrumuturi în condiții preferențiale pentru industria producătoare de OAO. Cu toate acestea, autoritățile chineze nu au organizat astfel de întrevederi și au afirmat că nu sunt în măsură să intervină în ceea ce privește băncile deținute de stat pentru a organiza astfel de întrevederi. De asemenea, se observă faptul că, în scrisoarea prealabilă verificării din 7 iunie 2012, Comisia a explicat că ar fi pregătită să înceapă verificarea cu o zi mai devreme și, de fapt, să acorde mai mult timp pentru verificare, în cazul în care autoritățile chineze consideră că băncile sunt cel mai bine plasate pentru a oferi clarificări și explicații privind acordarea de împrumuturi în condiții preferențiale. Prin urmare, Comisia a cerut autorităților chineze să confirme prezența băncilor înainte de verificare, astfel încât echipa de verificare să poată lua dispozițiile necesare. În scrisoarea lor din 15 iunie 2012, autoritățile chineze au afirmat că vor continua să solicite cooperarea băncilor dar că nu le pot obliga să coopereze. În cele din urmă, echipa Comisiei a fost informată doar în prima zi a verificării că un reprezentant al băncii China Construction Bank le stătea la dispoziție pentru întrebări și explicații. Întrucât Comisia nu fusese informată cu privire la aceasta (deși făcuse o cerere în acest sens în mod explicit în scrisoarea prealabilă verificării) nu a fost posibil să se abordeze chestiuni specifice cu privire la contracte și condițiile împrumuturilor, ci numai chestiuni generale. În orice caz, nu au fost furnizate documente justificative pentru declarațiile făcute de reprezentantul băncii China Construction Bank, cu explicația că toate documentele pe care Comisia le solicitase ar fi confidențiale și de natură internă.
(164)
Autoritățile chineze au fost informate cu privire la consecințele lipsei de cooperare, în conformitate cu articolul 28 alineatele (1) și (6) din regulamentul de bază. Ca urmare a acestei lipse de cooperare, a fost necesar să se ia în considerare nu doar documentele relevante ale autorităților chineze furnizate de alte părți, ci și informațiile provenind din surse secundare, inclusiv plângerea și informații disponibile public pe internet.
(c) Constatările anchetei
(165)
Ancheta a stabilit că piața financiară chineză este caracterizată de intervenția autorităților publice întrucât majoritatea băncilor importante sunt deținute de stat. Autoritățile chineze nu au furnizat decât informații foarte limitate privind participarea/deținerea băncilor din China. Cu toate acestea, astfel cum se arată mai jos, Comisia a cules informațiile disponibile pentru a ajunge la o constatare reprezentativă. Pentru a analiza dacă băncile sunt entități mandatate sau care exercită autoritatea publică (organisme publice), Comisia a căutat informații privind nu numai deținerea de către stat a băncilor, ci și caracteristici precum prezența autorităților publice în consiliul de administrație, controlul exercitat de autoritățile publice asupra activităților acestora, îndeplinirea politicilor sau intereselor statului, sau dacă entitățile au fost instituite prin statut.
(166)
Pe baza informațiilor disponibile, se concluzionează că băncile deținute de stat din China dețin cea mai mare cotă de piață și sunt actorii predominanți pe piața financiară chineză. Potrivit cercetărilor efectuate în 2006 de Deutsche Bank privind sectorul bancar chinez (48), băncile deținute de stat ar putea reprezenta peste 2/3 din piața chineză. În legătură cu acest subiect, documentul Trade Policy Review of China (Examinarea politicii comerciale a Chinei) elaborat de OMC arată că „nivelul ridicat al deținerii de către stat este o altă trăsătură importantă a sectorului financiar din China” (49) și că „au existat puține modificări în structura pieței din sectorul bancar chinez, care este dominată de bănci deținute de stat” (50). Se cuvine să se menționeze că cele cinci mari bănci comerciale deținute de stat (Agricultural Bank, Bank of China, Construction Bank of China, Bank of Communications și Industrial and Commercial Bank) par să reprezinte peste jumătate din sectorul bancar chinez (51).
(167)
De asemenea, Comisia a solicitat informații privind structura controlului exercitat de autoritățile publice în cadrul băncilor chineze menționate anterior și îndeplinirea politicilor sau intereselor statului în ceea ce privește industria siderurgică (și anume consiliul de administrație și consiliul acționarilor, minutele ședințelor acționarilor/membrilor consiliului de administrație, naționalitatea acționarilor/membrilor consiliului de administrație, politicile de împrumut și evaluarea riscului legat de împrumuturile acordate producătorilor-exportatori cooperanți). Cu toate acestea, astfel cum s-a precizat în considerentul (160) de mai sus, autoritățile chineze nu au furnizat decât informații foarte limitate în acest sens. Prin urmare, Comisia a trebuit să utilizeze informațiile disponibile. Aceasta a constatat pe baza datelor disponibile că băncile mai sus menționate sunt controlate de autoritățile publice și exercită autoritatea guvernamentală într-un astfel de mod încât acțiunile lor pot fi atribuite statului. Datele relevante utilizate pentru a ajunge la constatările menționate sunt obținute pe baza informațiilor transmise de autoritățile chineze, a rapoartelor anuale ale băncilor chineze care fie au fost transmise de autoritățile chineze, fie erau disponibile public, a informațiilor preluate din cercetările efectuate în 2006 de către Deutsche Bank privind sectorul bancar chinez, a examinării de către OMC a politicii comerciale a Chinei (2010 și 2011), a raportului Băncii Mondiale privind China 2030, a informațiilor transmise de producătorii-exportatori cooperanți și a informațiilor din plângere. În ceea ce privește băncile străine, surse independente afirmă că ele reprezintă o parte minoră a sectorului bancar chinez, astfel încât ele joacă un rol nesemnificativ în ceea ce privește politica împrumuturilor, informații relevante sugerând că ele ar putea reprezenta numai 1 % din piața chineză (52). Informațiile relevante public disponibile confirmă, de asemenea, că băncile chineze, în special marile bănci comerciale, continuă să se bazeze pe acționarii deținuți de stat și pe autoritățile publice pentru alimentarea cu capital în cazul neadecvării capitalului propriu ca urmare a expansiunii creditului (53).
(168)
În privința băncilor care au acordat împrumuturi producătorilor-exportatori cooperanți, acestea sunt în mare majoritate bănci deținute de stat. Într-adevăr, pe baza informațiilor disponibile, s-a constatat că cel puțin 14 din cele 17 bănci raportate sunt bănci deținute de stat, inclusiv principalele bănci comerciale din China, cum ar fi Bank of China, China Construction Bank și Industrial and Commercial Bank of China. În privința celorlalte bănci deținute de stat, Comisia a solicitat din nou informațiile menționate mai sus privind controlul exercitat de autoritățile publice și îndeplinirea politicilor sau intereselor statului în ceea ce privește industria siderurgică. Nu s-au primit astfel de informații detaliate. Prin urmare, se concluzionează că băncile sunt controlate de autoritățile publice și exercită autoritatea publică într-un astfel de mod încât acțiunile lor pot fi atribuite statului. Din acest motiv, băncile comerciale deținute de stat din China ar trebui considerate organisme publice.
(169)
Un alt indiciu privind implicarea autorităților chineze pe piața financiară din China este rolul jucat de PBOC în stabilirea limitelor specifice privind modul în care ratele dobânzii sunt stabilite și fluctuează. Într-adevăr, ancheta a stabilit că PBOC are reguli speciale privind modul în care ratele dobânzii fluctuează în China. Conform informațiilor disponibile, aceste reguli sunt stabilite în Circulara PBOC privind aspectele referitoare la ajustarea ratelor dobânzii pentru depuneri și împrumuturi - Yinfa (2004) nr. 251 (denumită în continuare „Circulara 251”). Instituțiilor financiare li se cere să practice rate pentru împrumuturi care să se încadreze într-un anumit interval în raport cu rata de referință a dobânzii PBOC. Pentru împrumuturile acordate de băncile comerciale și împrumuturile acordate de băncile de susținere a politicilor administrate în mod comercial, nu există o limită maximă pentru acest interval, ci numai o limită minimă. Pentru cooperativele de credit urban și cele de credit rural, există atât limite maxime, cât și limite minime. Pentru împrumuturile acordate în condiții preferențiale și împrumuturile pentru care Consiliul de Stat impune norme specifice, ratele dobânzii nu fluctuează în sens crescător. Comisia a solicitat clarificări din partea autorităților chineze în legătură cu definiția și formularea utilizate în Circulara 251, precum și în legislația precedentă (Circulara PBOC privind expansiunea intervalului de fluctuație a ratei dobânzii instituțiilor financiare - YinFa [2003] nr. 250). Totuși, astfel cum se menționează în considerentele (161) și (162) de mai sus, autoritățile chineze au refuzat să prezinte respectivele circulare, ceea ce nu a permis Comisiei să verifice conținutul lor și să caute explicații. Întrucât autoritățile chineze nu au furnizat nicio informație relevantă în acest sens, care să sugereze că situația s-a schimbat din mai 2011, când Comisia și-a finalizat ancheta antisubvenție privind hârtia cretată de calitate superioară (54), se stabilește că PBOC este implicată și influențează stabilirea ratelor dobânzii împrumuturilor de către băncile comerciale deținute de stat.
Autoritățile chineze nu au furnizat niciun element de probă că situația, așa cum era stabilită în ancheta privind hârtia cretată de calitate superioară, s-a schimbat, prin urmare, pe baza datelor disponibile și a celelaltor dovezi citate mai sus, s-a ajuns la concluzia că situația privind metodologia utilizată pentru a determina ratele dobânzii ar trebui să rămână aceeași în cursul întregii perioade de anchetă.
(170)
De asemenea, Comisia a încercat să analizeze dacă băncile comerciale private din China sunt mandatate sau dirijate de autoritățile chineze să furnizeze împrumuturi preferențiale (subvenționate) producătorilor de oțel cu acoperire organică, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază.
(171)
Din secțiunea de mai sus privind implicarea statului în sectorul bancar (considerentele (165) - (169)), este clar că autoritățile chineze au o politică de furnizare de împrumuturi în condiții preferențiale pentru sectorul oțelului cu acoperire organică, deoarece organismele publice (băncile comerciale de stat) (55) sunt angajate în astfel de furnizări și dețin un loc predominant pe piață, care le permite să ofere o rată a dobânzii mai mică decât cea de pe piață. În prezent trebuie să se determine dacă această politică se extinde la furnizorii privați.
(172)
Legea privind activitățile bancare comerciale [2003] se aplică în același fel și băncilor comerciale de stat și băncilor comerciale private. De exemplu, articolul 38 din această lege autorizează toate băncile comerciale (și anume, și cele care se află în proprietate privată) să „determine rata împrumuturilor în conformitate cu limita inferioară și superioară a ratei împrumuturilor prevăzută de PBOC”, articolul 34 din Legea privind activitățile bancare comerciale dă instrucțiuni băncilor comerciale să „își desfășoare activitatea de împrumut în funcție de necesitățile economiei naționale și dezvoltării sociale și în spiritul politicilor industriale de stat”.
(173)
De asemenea, Ordinul nr. 35 - Politicile de dezvoltare a Industriei Siderurgice, în special articolele 24 și 25, care limitează acordarea de împrumuturi doar întreprinderilor care sunt în conformitate cu politicile naționale de dezvoltare a industriei siderurgice, nu fac nicio distincție între băncile comerciale de stat și băncile comerciale private.
(174)
În plus față de cele menționate mai sus, dispozițiile de la considerentele (161) și (162) din circularele PBOC sunt, de asemenea, obligatorii pentru băncile comerciale private.
(175)
Citatele de mai sus din legile și regulamentele relevante pentru sectorul bancar arată că politica autorităților chineze de a furniza împrumuturi preferențiale producătorilor de oțel cu acoperire organică se extinde și la băncile comerciale private și, de fapt, autoritățile chineze le instruiesc să „își desfășoare activitatea de împrumut în funcție de necesitățile economiei naționale și ale dezvoltării sociale și în spiritul politicilor industriale de stat” (56).
(176)
Comisia a solicitat informații relevante din partea autorităților chineze pentru a evalua modul în care băncile din China efectuează evaluarea riscului de credit al întreprinderilor producătoare de OAO înainte de a hotărî dacă să le acorde sau nu împrumuturi și de a decide cu privire la condițiile împrumuturilor care sunt acordate. În apendicele A la chestionar, Comisia a solicitat informații cu privire la modul în care băncile țin seama de risc în momentul acordării de împrumuturi, modul în care este evaluat gradul de solvabilitate al împrumutatului, care sunt primele de risc percepute pentru diferite întreprinderi/industrii în China de către bancă, care sunt factorii luați în considerare de către bancă atunci când evaluează cererea de împrumut, descrierea procesului de solicitare și de aprobare a împrumutului, etc. Cu toate acestea, nici autoritățile chineze, nici băncile individuale identificate în chestionar nu au furnizat niciun element de probă în acest sens. Autoritățile chineze au furnizat numai răspunsuri de natură generală care nu sunt sprijinite prin nicio dovadă că vreun tip de evaluare a riscului de credit are loc efectiv.
(177)
Comisia a solicitat, de asemenea, informații similare de la producătorii-exportatori care au cooperat și a încercat să le verifice în timpul vizitelor de verificare la fața locului la producătorii-exportatori incluși în eșantion. Ambele grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion au răspuns că băncile solicită anumite documente și efectuează anumite tipuri de analize de risc de credit înainte ca împrumuturile să fie acordate. Cu toate acestea, ele nu au putut sprijini afirmațiile lor cu niciun element de probă. În timpul verificării la fața locului, Comisia a cerut dovezi că băncile au solicitat astfel de documente sau că aceste documente au fost furnizate băncilor de către societăți sau orice tip de rapoarte emise de către bănci care să demonstreze faptul că astfel de analize de risc de credit au fost efectuate. Cu toate acestea, grupurile de producători-exportatori incluși în eșantion nu au fost în măsură să furnizeze astfel de dovezi, nici nu au fost în măsură să furnizeze orice alt element de probă în sprijinul afirmațiilor lor. De asemenea, este de remarcat faptul că niciunul dintre grupurile de producători-exportatori incluși în eșantion sau niciuna dintre societățile individuale din cadrul acestor grupuri nu are un rating de credit alocat.
(178)
Informațiile privind evaluarea riscului de credit au fost solicitate în mod repetat de la părțile interesate întrucât sunt considerate cruciale, ținând seama, printre altele, (i) de constatările Raportului FMI din 2006 care a sugerat că liberalizarea bancară în China este incompletă și că riscul de credit nu se reflectă în mod adecvat (57), (ii) de Raportul FMI din 2009 care a subliniat absența liberalizării ratei dobânzilor în China (58), (iii) de Raportul de țară al FMI din 2010 care a afirmat că costul capitalului în China este relativ scăzut, alocarea de credite este determinată, uneori, de mijloace altele decât prețul și că economiile importante din domeniul bancar sunt legate, parțial, de costurile reduse ale diferitelor inputuri (inclusiv capitaluri și terenuri) (59), și (iv) de Ancheta economică privind China din 2010 a OCDE (60) și de Documentul de lucru nr. 747 al serviciului economic al OCDE (61) privind reformele sectorului financiar din China, care afirmau că proprietatea instituțiilor financiare rămâne dominată de stat, punând în discuție măsura în care deciziile bancare de acordare a împrumuturilor se bazează pe considerații pur comerciale, în timp ce rolul tradițional al băncilor pare să fie cel de agenții guvernamentale având legături cu autoritățile.
(d) Contribuția financiară
(179)
Având în vedere ansamblul elementelor de probă, se concluzionează că marea majoritate a împrumuturilor acordate celor 2 grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion sunt furnizate de bănci deținute de stat care sunt considerate organisme publice, deoarece sunt învestite cu autoritate guvernamentală și exercită funcții publice. Există dovezi suplimentare că aceste bănci exercită în mod efectiv autoritatea publică, deoarece, astfel cum se explică în considerentul (169), este în mod evident vorba de intervenție din partea statului (și anume, PBOC) în modul în care băncile comerciale adoptă decizii privind ratele dobânzii pentru împrumuturile acordate societăților chineze. În aceste circumstanțe, practicile de acordare a împrumuturilor ale acestor entități pot fi atribuite direct autorităților publice. Faptul că băncile exercită autoritatea publică este confirmat de modul în care Ordinul nr. 35 al CNDR - Politicile de dezvoltare a Industriei Siderurgice (62), Decizia nr. 40 și articolul 34 din Legea privind băncile comerciale acționează în ceea ce privește îndeplinirea politicilor industriale ale guvernului. Există, de asemenea, un număr mare de dovezi circumstanțiale, sprijinite de studii și rapoarte obiective, conform cărora continuă să existe o intervenție majoră a autorităților publice asupra sistemului financiar chinez astfel cum a fost deja explicat în considerentul (178) de mai sus. În final, autoritățile chineze nu au furnizat informații care să permită o înțelegere mai bună a relației dintre băncile deținute de stat și autoritățile publice, astfel cum s-a explicat în considerentele (159) - (164).
Prin urmare, în cazul împrumuturilor acordate de băncile deținute de stat în China, Comisia concluzionează că există o contribuție financiară acordată producătorilor de oțel cu acoperire organică sub forma unui transfer direct de fonduri de la autoritățile publice, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. În plus, aceleași dovezi arată că băncile chineze deținute de stat (precum și băncile private) sunt mandatate sau dirijate de autorități, ceea ce înseamnă, în consecință, că există o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază.
(180)
Având în vedere analiza din considerentele (170) - (175) de mai sus, se stabilește, de asemenea, că băncile private sunt mandatate și dirijate de autoritățile chineze să ofere împrumuturi producătorilor de OAO și că există o contribuție financiară, în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază.
(e) Avantajul
(181)
Există un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) și al articolului 6 litera (b) din regulamentul de bază, în măsura în care împrumuturile acordate de stat prevăd condiții mai favorabile decât cele pe care beneficiarul le-ar putea obține în mod normal pe piață. Deoarece s-a stabilit că împrumuturile neguvernamentale din China nu reprezintă o valoare de referință a pieței adecvată (băncile private fiind mandatate și dirijate de autoritățile chineze), aceasta a fost construită utilizându-se metoda descrisă la considerentele (191) - (192) de mai jos.
(f) Specificitatea
(182)
Industria siderurgică aparține categoriei de industrii încurajate în conformitate cu Decizia nr. 40. Decizia nr. 40 este un ordin emis de Consiliul de Stat, care este cel mai înalt organism administrativ din RPC și, în acest sens, decizia este obligatorie din punct de vedere juridic pentru alte organisme publice și pentru operatorii economici. Decizia clasifică sectoarele industriale în „proiecte încurajate, restrictive sau eliminate”. Decizia respectivă constituie un document de orientare a politicii industriale care, împreună cu registrul, arată modul în care autoritățile chineze aplică o politică de încurajare și de sprijin pentru anumite grupuri de întreprinderi sau industrii, precum industria siderurgică/producătoare de OAO, clasificate în registru ca „industrii încurajate”. În privința numărului de industrii clasificate ca „încurajate”, se observă că acestea reprezintă doar o parte a economiei chineze. În plus, doar anumitor activități din cadrul acestor sectoare încurajate li se acordă statutul de „încurajate”. Decizia nr. 40 prevede, de asemenea, la articolul 17, că „proiectele de investiții încurajate” beneficiază de avantaje și stimulente specifice, printre care, de sprijin financiar. Pe de altă parte, în privința „proiectelor restrictive și eliminate”, Decizia nr. 40 împuternicește autoritățile de stat să intervină direct pentru a reglementa piața. În fapt, la articolele 18 și 19 se prevede ca autoritatea relevantă să împiedice acordarea de împrumuturi de către instituțiile financiare către astfel de „proiecte restrictive și eliminate”. Ținând cont de cele de mai sus, este evident că Decizia nr. 40 conține prevederi obligatorii pentru toate instituțiile economice, sub forma unor directive privind promovarea și sprijinul industriilor încurajate, una dintre acestea fiind industria producătoare de OAO.
(183)
În plus, Ordinul nr. 35 al CNDR - Politicile de dezvoltare a industriei siderurgice, în special articolele 24 și 25, limitează acordarea de împrumuturi doar întreprinderilor siderurgice care respectă pe deplin politicile de dezvoltare pentru industria siderurgică.
(184)
Reclamantul a furnizat, de asemenea, dovezi că anumite alte planuri și documente guvernamentale sunt încurajatoare și conțin prevederi privind acordarea de sprijin financiar industriei siderurgice în general și, de asemenea, în anumite regiuni geografice din China (63) (64).
(185)
Luând în considerare toate cele de mai sus, este clar că autoritățile permit instituțiilor financiare să ofere împrumuturi preferențiale numai unui număr limitat de sectoare industriale/întreprinderi care respectă politicile de dezvoltare ale autorităților chineze. Pe baza elementelor de probă din dosar și în absența cooperării din partea autorităților chineze în legătură cu acest aspect, se concluzionează că subvențiile sub formă de împrumuturi preferențiale nu sunt disponibile în mod general, și prin urmare, sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. Mai mult, nu a fost adusă nicio dovadă de către oricare dintre părțile interesate care să sugereze că subvențiile se bazează pe un criteriu obiectiv sau pe condițiile de la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază.
(186)
Ancheta a arătat că cele două grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion au beneficiat de împrumuturi preferențiale în perioada de anchetă.
(g) Concluzie
(187)
În consecință, finanțarea industriei producătoare de oțel cu acoperire organică ar trebui considerată o subvenție.
(188)
Având în vedere existența unei contribuții financiare, a unui avantaj pentru producătorii-exportatori și a specificității, se consideră că subvenția ar trebui considerată pasibilă de măsuri compensatorii.
(h) Calculul valorii subvenției
(189)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul pentru beneficiari a cărui existență se constată în cursul PA. Conform articolului 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiari este considerat a fi diferența dintre suma plătită de societate pentru împrumutul acordat de autoritățile publice și suma pe care societatea ar plăti-o pentru un împrumut comercial comparabil obținut pe piață.
(190)
Astfel cum se explică mai sus (în considerentele (165) - (178)), dat fiind că împrumuturile furnizate de băncile chineze reflectă intervenția substanțială a autorităților publice în sectorul bancar și nu reflectă ratele disponibile pe o piață funcțională, a fost construită o valoare de referință de piață adecvată utilizând metoda descrisă mai jos. În plus, ca urmare a lipsei de cooperare a autorităților chineze, Comisia a recurs la elementele disponibile pentru a construi o rată de referință a dobânzii adecvată.
(191)
Atunci când se construiește valoarea de referință adecvată, se consideră că este rezonabil să se aplice ratele chineze ale dobânzii, ajustate pentru a reflecta riscul de piață normal. Astfel, într-un context în care situația financiară actuală a exportatorilor a fost stabilită pe o piață distorsionată și nu există informații fiabile furnizate de băncile chineze în legătură cu măsurarea riscului și cu evaluarea creditelor, se consideră necesar să nu se accepte ca atare solvabilitatea exportatorilor chinezi, ci să se aplice un adaos pentru a reflecta impactul potențial al distorsiunilor pieței din China asupra situației lor financiare.
(192)
În privința celor de mai sus, astfel cum se explică în considerentele (160), (163) și (164), atât autorităților chineze, cât și producătorilor-exportatori cooperanți li s-a cerut să furnizeze informații privind politicile de împrumut ale băncilor chineze și modul în care împrumuturile se acordă producătorilor-exportatori. Părțile nu au furnizat astfel de informații, deși au fost solicitate în mod repetat și au refuzat accesul la băncile deținute de stat. Ca urmare a acestei lipse de cooperare și ținând cont de ansamblul elementelor disponibile, în conformitate cu dispozițiile de la articolul 28 alineatul (6) din regulamentul de bază, se consideră adecvat ca tuturor societăților din China să li se acorde doar cel mai înalt calificativ din categoria împrumuturilor speculative („non-investment grade”) (BB conform Bloomberg) și să se aplice prima adecvată estimată pentru obligațiunile emise de societățile cu acest rating la rata de standard de împrumut a Băncii Populare a Chinei. Avantajul producătorilor-exportatori a fost calculat ținând cont de diferențialul ratei dobânzii, exprimat ca procent, înmulțit cu valoarea restantă a împrumutului, și anume dobânda neplătită în cursul PA. Această sumă a fost apoi raportată la cifra de afaceri totală a producătorilor-exportatori cooperanți.
(193)
Rata subvenției stabilită cu privire la acest sistem în cursul PA pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion se ridică la 0,25 % pentru grupul de societăți Huadong Group și la 0,89 % pentru grupul de societăți Panhua Group.
(194)
Rata subvenției medii ponderate pentru societățile cooperante neincluse în eșantion este de 0,58 %.
(195)
Dat fiind nivelul scăzut de cooperare, rata subvenției pentru toate societăților care nu au cooperat se stabilește la nivelul celei mai mari rate de subvenție fixate pentru acest sistem pentru o entitate afiliată uneia dintre societățile cooperante incluse în eșantion, și anume 0,97 %.
3.3.3. PROGRAME DE CAPITALURI PROPRII
(196)
O serie de presupuse programe de subvenții privind capitaluri proprii au fost detaliate în plângere în legătură cu producătorii-exportatori neincluși în eșantion și/sau care nu au cooperat la anchetă. Comisia a cerut autorităților chineze să prezinte informații cu privire la aceste programe în chestionarul inițial și în cele suplimentare și, ulterior, a oferit autorităților chineze numeroase ocazii să furnizeze răspunsuri privind aceste programe. Autoritățile chineze au decis că își vor limita răspunsurile privind presupuse programe de subvenții numai la cei doi producători-exportatori incluși în eșantion și, pe tot parcursul procedurilor, au confirmat acest punct de vedere.
(197)
Nivelul semnificativ al lipsei de cooperare în această procedură nu a oferit Comisiei posibilitatea să obțină informații și elemente de probă cu privire la aceste programe menționate în plângere. Comisia a verificat că producătorii-exportatori incluși în eșantion nu au făcut uz de aceste programe. Prin urmare, Comisia a trebuit să determine existența programelor de subvenții și să stabilească taxa reziduală în ceea ce privește toate celelalte programe pentru care autoritățile chineze nu au prezentat informații și care nu erau disponibile sau nu erau folosite de către producătorii-exportatori incluși în eșantion pe baza dovezilor disponibile în dosar, în conformitate cu dispozițiile articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază.
3.3.3.1. Conversii ale creanțelor în acțiuni
(a) Descriere
(198)
Plângerea conținea dovezi că mai mulți producători de oțel au fost implicați în conversii de creanțe contra acțiuni în anul 2000 pentru o sumă totală combinată de 62,5 miliarde de renminbi (RMB) de datorii. Se presupune că datoria restantă a întreprinderilor siderurgice de stat către băncile comerciale deținute de stat („SOCB-uri”) a fost anulată în schimbul capitalurilor proprii prin implicarea a patru societăți chineze de gestionare a activelor („AMC-uri”), ceea ce nu s-a desfășurat pe baza unor considerente de piață. Plângerea a susținut în continuare că AMC-urile au fost create în mod specific pentru a dispune de împrumuturi neperformante masive în industriile-cheie, inclusiv în sectorul siderurgic și a restructura datoriile întreprinderilor de stat, printre altele, prin conversii ale creanțelor în acțiuni. Având în vedere că autoritățile chineze nu au furnizat nicio informație cu privire la acest program, Comisia își trage concluziile pe baza informațiilor disponibile la dosar, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază (a se vedea considerentele (33) - (35) de mai sus). Din același motiv, articolul 28 din regulamentul de bază a fost aplicat având în vedere aportul de capital și programele privind dividendele neplătite descrise la considerentele (204) - (215) de mai jos.
(b) Constatările anchetei
(199)
Constatările referitoare la acest program se bazează pe informațiile conținute în plângere. Conversiile creanțelor în acțiuni constituie o contribuție financiară sub formă de aport de capital și/sau împrumut, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, sau sub formă de venituri nepercepute care rezultă din anularea datoriei sau care nu au fost rambursate în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Această contribuție financiară a fost furnizată de stat prin intermediul organismelor publice implicate în aceste tranzacții, și anume cele patru AMC-uri și diverse SOCB-uri (a se vedea considerentul (168) de mai sus). În absența oricărei cooperări din partea autorităților chineze, elementele de probă de la dosar demonstrează că a AMC-urile sunt organisme publice, deoarece acestea au fost special create de autoritățile chineze pentru a se debarasa de împrumuturile neperformante masive din industriile-cheie, inclusiv sectorul siderurgic și a restructura datoriile întreprinderilor de stat. Prin urmare, se consideră că acestea exercită autoritatea guvernamentală.
(200)
Mai mult, reclamantul a înaintat dovezi prima facie care demonstrează că volumul semnificativ de datorii șterse nu a făcut obiectul unor considerații comerciale normale, întrucât autoritățile chineze nu au efectuat o evaluare pe care un investitor privat obișnuit ar efectua-o cu privire la ratele rezonabile de recuperare preconizate pe care aceste conversii ale creanțelor în acțiuni le-ar genera în timp. În schimb, plângerea susține că autoritățile chineze au schimbat un volum imens de creanțe cu capital, cu obiectivul de a reduce raportul dintre pasive și active ale producătorilor de oțel pentru sporirea competitivității acestora, în afara considerentelor comerciale pe care le-ar avea în vedere un investitor privat. Comisia, în urma unor analize atente ale informațiilor furnizate în plângere și în absența oricăror alte informații privind dosarul, a concluzionat că măsurile conferă un avantaj în sensul articolului 6 litera (a) din regulamentul de bază.
(201)
Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) din regulamentul de bază, întrucât este limitată doar la entități selecționate având participații de stat, acordarea acestei finanțări este discreționară și nu există criterii obiective. Prin urmare, se concluzionează că acest program constituie o subvenție pasibilă de măsuri compensatorii pentru producătorii-exportatori ai produsului în cauză.
(c) Calculul valorii subvenției
(202)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în raport cu avantajul conferit beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. Avantajul conferit beneficiarilor este un avantaj nerecurent și este considerat a fi suma integrală a conversiilor de creanțe în acțiuni, și anume valoarea creanțelor nepercepute. În absența altor informații pentru evaluarea acestui avantaj, comunicate de autoritățile chineze, Comisia și-a bazat concluziile pe informațiile conținute în plângere. În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției astfel calculate a fost repartizată pentru perioada de anchetă pe baza perioadei normale de amortizare a activelor societăților beneficiare. Suma a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să indice evoluția în timp a valorii avantajului acordat și să stabilească, astfel, valoarea totală a avantajului acordat beneficiarilor. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(203)
Rata subvenției astfel obținute pentru toate societățile care nu au cooperat se ridică la 0,05 %. Nu a fost necesar să se calculeze rata subvenției pentru producătorii incluși în eșantion și alți producători cooperanți, din motivele descrise în considerentele (196) și (197).
3.3.3.2. Aporturi de capital
(a) Descriere
(204)
Plângerea susține că autoritățile chineze au furnizat de-a lungul anilor sume importante de numerar producătorilor de oțel prin aporturi de capital. Conform plângerii, statul chinez (prin intermediul diferitelor entități deținute de stat) a achiziționat acțiuni ale societăților în care acesta era deja principalul acționar fără să dobândească drepturi de acționar suplimentare. De asemenea, plângerea descrie tranzacții specifice care implică entități controlate de stat, inclusiv China International Capital Corporation (denumită în continuare „CICC”) și SASAC.
(b) Constatările anchetei
(205)
Întrucât autoritățile chineze nu au furnizat nicio informație cu privire la acest program (a se vedea considerentele (196) și (197) de mai sus), constatările referitoare la acest program se bazează pe informațiile conținute în plângere, astfel cum sunt sprijinite de sursele adecvate. Aporturile de capital reprezintă un transfer direct de fonduri, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. Aceste contribuții financiare au fost furnizate de stat prin intermediul organismelor publice implicate în aceste tranzacții, inclusiv CICC și SASAC. Plângerea conține dovezi specifice de aporturi de capital privind o întreprindere de stat producătoare de oțel care arată că CICC a acționat în calitate de principal subscriitor și administrator al emisiunii de acțiuni. Conform informațiilor din plângere, CICC este în proporție de 51 % în proprietatea statului și este controlată în ultimă instanță de SASAC, care în tranzacții specifice documentate în plângere au acționat, de asemenea, ca o entitate a autorităților chineze care controlează IS producătoare de oțel (pentru analiza funcțiilor SASAC a se vedea considerentele (64) - (66) de mai sus). Prin urmare, aceste tranzacții au fost efectuate de autoritățile chineze prin intermediul organismelor publice, în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază și a jurisprudenței relevante a OMC.
(206)
Aceste aporturi de capital sunt considerate a conferi un avantaj pentru companiile beneficiare în înțelesul articolului 6 litera (a) din regulamentul de bază, deoarece ele nu sunt consecvente cu practica obișnuită privind investițiile a investitorilor privați. Neconcordanța dintre aceste aporturi de capital cu practicile investitorilor privați este dovedită în detaliu în plângere. În ceea ce privește aceste tranzacții specifice, plângerea arată în primul rând că întreprinderea de stat producătoare de oțel plătește un preț supraevaluat pentru partea ce îi revine din noua emisiune de acțiuni, nefiind conformă unor condiții de piață echitabile, și, în al doilea rând, că a utilizat fondurile obținute pentru achiziționarea de active publice și investițiile în capitaluri proprii la prețuri inferioare prețurilor pieței. Plângerea arată, de asemenea, că autoritățile chineze au plătit același preț ca și alți investitori în ciuda faptului că acțiunile lor aveau o valoare mai mică, deoarece aveau drepturi și perspective diferite de acțiunile vândute altor acționari.
(207)
Aceste subvenții sunt specifice, în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază, deoarece au fost acordate unui număr limitat de entități selectate în care statul a avut o participație. Prin urmare, se concluzionează că acest program constituie o subvenție pasibilă de măsuri compensatorii pentru producătorii-exportatori ai produsului în cauză.
(c) Calculul valorii subvenției
(208)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. Avantajul acordat beneficiarilor este considerat a fi valoarea aporturilor de capital. În absența altor informații pentru evaluarea acestui avantaj, comunicate de autoritățile chineze, Comisia și-a bazat concluziile pe informațiile conținute în plângere. În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției astfel calculate a fost repartizată pentru perioada de anchetă pe baza perioadei normale de amortizare a activelor societăților beneficiare. Suma a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să indice evoluția în timp a valorii avantajului acordat și să stabilească, astfel, valoarea totală a avantajului acordat beneficiarilor. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în PA, ca numitor corespunzător, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(209)
Rata subvenției astfel obținute pentru toate societățile care nu au cooperat se ridică la 0,08 %. Nu a fost necesar să se calculeze rata subvenției pentru producătorii incluși în eșantion și alți producători cooperanți, din motivele descrise în considerentele (196) și (197).
3.3.3.3. Dividende neplătite
(a) Descriere
(210)
Plângerea a susținut că, în conformitate cu politica autorităților chineze, întreprinderile de stat, inclusiv societățile siderurgice care produc OAO nu trebuie să plătească dividende statului în calitate de proprietar, chiar și atunci când obțin profituri. Ca urmare, întreprinderile de stat producătoare de oțel sunt în măsură să finanțeze investiții masive prin profiturile reținute, nedistribuite sub formă de dividende, în conformitate cu acest program.
(b) Constatările anchetei
(211)
Întrucât autoritățile chineze nu au furnizat nicio informație cu privire la distribuirea dividendelor de către IS producătoare de oțel (a se vedea considerentele (196) și (197) de mai sus), constatările referitoare la acest program se bazează pe informațiile conținute în plângere, astfel cum sunt sprijinite de sursele adecvate. Dividendele neplătite trebuie să fie considerate drept o subvenție deghizată în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, sau ca venituri nepercepute în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază în sensul că autoritățile chineze nu colectează dividendele care sunt plătite în mod normal investitorilor privați pe baza acțiunilor deținute de aceștia. Aceste subvenții disimulate au fost furnizate de stat prin intermediul entității direct deținătoare a acțiunilor în IS producătoare de oțel, în principiu SASAC. Analiza privind SASAC demonstrează că aceasta îndeplinește funcții guvernamentale (pentru detalii, a se vedea considerentele (64) - (66) de mai sus).
(212)
Se consideră că suma totală a dividendelor neplătite conferă un avantaj IS producătoare de oțel beneficiare, în sensul articolul 6 litera (a) din regulamentul de bază, dat fiind că aceasta este incompatibilă cu practica obișnuită privind investițiile a investitorilor privați care impune, în mod normal, distribuirea dividendelor aferente acțiunilor lor. Pentru întreprinderile de stat parțial deținute de investitori privați, valoarea avantajelor este egală cu valoarea dividendelor neplătite distribuite acestora pe o bază proporțională.
(213)
Aceste subvenții sunt specifice, în temeiul articolului 4 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază, deoarece au fost acordate unui număr limitat de entități selecționate în care statul deține participații. Prin urmare, se concluzionează că acest program constituie o subvenție pasibilă de măsuri compensatorii pentru producătorii-exportatori ai produsului în cauză.
(c) Calculul valorii subvenției
(214)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. Avantajul acordat beneficiarilor este considerat a fi valoarea dividendelor neplătite. În absența altor informații pentru evaluarea acestui avantaj, comunicate de autoritățile chineze, Comisia și-a bazat concluziile pe informațiile financiare public disponibile cu privire la beneficiari. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost raportată la cifra de afaceri realizată de beneficiari pentru produsul în cauză în PA, ca numitor corespunzător, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(215)
Rata subvenției astfel obținute pentru toate societățile care nu au cooperat se ridică la 1,36 %. Nu a fost necesar să se calculeze rata subvenției pentru producătorii incluși în eșantion și alți producători cooperanți, din motivele descrise la considerentele (196) și (197).
3.3.4. IMPOZITUL PE PROFIT ȘI ALTE IMPOZITE DIRECTE
3.3.4.1. Politici fiscale pentru deducerea cheltuielilor de cercetare și dezvoltare (C&D)
(216)
Acest sistem oferă un avantaj societăților care introduc noi tehnologii, noi produse sau noi tehnici în producția lor. Societățile eligibile pot scădea plata impozitului lor pe profit cu 50 % din cheltuielile efective pentru proiectele aprobate.
(217)
Este de remarcat că, deși autoritățile chineze și-au limitat răspunsul la chestionar și la cererea de clarificare la sistemele utilizate de societățile incluse în eșantion, ele nu au furnizat informații privind acest sistem, în ciuda faptului că una dintre societățile incluse în eșantion a raportat avantajele acordate în cadrul acestui sistem în răspunsul său la chestionar. Atunci când li s-a cerut din nou să furnizeze informațiile necesare în cursul vizitei la fața locului, autoritățile chineze au transmis un răspuns suplimentar parțial privind programul respectiv. În ciuda furnizării tardive a acestei informații, echipa de verificare a solicitat clarificări cu privire la mai multe aspecte (a se vedea considerentul (219) de mai jos), cu toate acestea, ele nu au fost furnizate. În consecință, Comisia a trebuit să își bazeze concluziile pe cele mai bune elemente disponibile.
(a) Temei juridic
(218)
Acest sistem este prevăzut ca un tratament fiscal preferențial la articolul 30 alineatul (1) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor din RPC (Ordinul nr. 63 al Președintelui Republicii Populare Chineze, cu efect de la 1 ianuarie 2008), la articolul 95 din regulamentele privind punerea în aplicare a legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor din RPC (Decretul nr. 512 al Consiliului de Stat din RPC) și în Ghidul privind sectoarele-cheie (Notificarea nr. 6, 2007). Autoritățile chineze nu au furnizat Decretul nr. 512 și Notificarea nr. 6 în această procedură.
(b) Eligibilitate
(219)
După cum se menționează mai sus, autoritățile chineze nu au furnizat nicio informație relevantă privind acest sistem în răspunsurile la chestionar și la cererea de clarificare. În documentul transmis în timpul verificării la fața locului, autoritățile chineze au afirmat că numai „taxele pentru cercetare și dezvoltare suportate de întreprinderi în cadrul dezvoltării de noi tehnologii, noi produse și noi competențe” pot fi calculate în veniturile impozabile pentru a fi deduse. Cu toate acestea, autoritățile chineze nu au făcut precizări cu privire la sensul termenilor „noi tehnologii”, „noi produse” și „noi competențe”. De asemenea, Comisia a încercat să găsească semnificația exactă a acestor termeni în cursul verificării societății Zhejiang Huadong, însă societatea nu a putut să ofere o explicație concretă și a răspuns că aceștia sunt doar termeni generali.
(220)
Cu toate acestea, în cadrul anchetei privind hârtia cretată de calitate superioară, s-a stabilit că numai proiectele de C&D ale societăților cu tehnologie nouă și înaltă care primesc sprijin de bază din partea statului și proiectele enumerate în Ghidul privind sectoarele-cheie ale industrializării de înaltă tehnologie în cadrul priorităților actuale de dezvoltare, emis de CNDR, sunt eligibile în cadrul acestui sistem (65). Dat fiind faptul că nu au fost furnizate noi informații relevante care să infirme această concluzie în cadrul acestei proceduri, este stabilit că sistemul nu este disponibil, în general, întrucât numai industrii/societăți/proiecte selecționate sunt eligibile.
(c) Aplicare practică
(221)
În conformitate cu răspunsul autorităților chineze, societățile care intenționează să depună o cerere pentru obținerea acestui avantaj fiscal trebuie să prezinte declarația de venituri și „alte documente relevante” autorităților fiscale fără a specifica care sunt aceste alte documente relevante. În cadrul anchetei privind hârtia cretată de calitate superioară, s-a stabilit că orice societate care intenționează să depună o cerere pentru a beneficia de acest sistem trebuie să prezinte informații detaliate privind proiectele de C&D Biroului de știință și tehnologie local și că numai după examinarea acestora biroul fiscal va emite un aviz de aprobare. În urma aprobării, suma care face obiectul impozitului pe profit este redusă cu 50 % din cheltuielile efective pentru proiectele aprobate (66).
(d) Constatările anchetei
(222)
Acest sistem a fost utilizat în cursul PA de unul dintre producătorii-exportatori cooperanți, Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. Din cauza lipsei de cooperare a autorităților chineze și din cauza răspunsului lor tardiv și incomplet cu privire la acest sistem, nu a fost posibil să se determine procedura de cerere și de aprobare care trebuie să fie aplicată de societățile care beneficiază de acest sistem. După cum s-a menționat anterior, Comisia a trebuit să se bazeze parțial pe elementele stabilite în ancheta privind hârtia cretată de calitate superioară.
(e) Concluzie
(223)
Acest sistem ar trebui să fie considerat o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, sub forma unor venituri publice nepercepute care acordă un avantaj societăților beneficiare.
(224)
Autorităților chineze li s-a cerut să furnizeze informații privind criteriile de eligibilitate pentru a beneficia de acest sistem și privind utilizarea subvenției, pentru a se stabili în ce măsură accesul la subvenții este limitat la anumite întreprinderi și dacă acesta este specific în conformitate cu articolul 4 din regulamentul de bază. Autoritățile chineze nu au furnizat nicio informație în acest sens în răspunsul lor la chestionar și la cererea de clarificare. În plus, informațiile prezentate în această privință în cursul vizitei de verificare la fața locului, par a fi incomplete, având în vedere constatările privind același sistem dovedite a fi utilizate de către societățile din cadrul anchetei privind hârtia cretată de calitate superioară. Comisia, ținând cont de cerința de la articolul 4 alineatul (5) din regulamentul de bază, conform căreia orice determinare a specificității trebuie „întemeiată în mod clar” pe elemente de probă pozitive, a trebuit, prin urmare, să-și întemeieze constatările pe elementele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. Cele mai bune elemente disponibile au inclus constatările anchetei privind hârtia cretată de calitate superioară.
(225)
Acest sistem de subvenționare este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația în baza căreia acționează autoritatea care acordă autorizația a limitat accesul la acest sistem numai la anumite întreprinderi și industrii clasificate ca încurajate, precum cele care aparțin industriei producătoare de OAO. În plus, nu par să existe criterii obiective pentru a limita eligibilitatea și nicio probă de netăgăduit pe baza căreia să se poată concluziona cu certitudine că eligibilitatea se acordă în mod automat, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază. Se remarcă faptul că lipsa de cooperare a autorităților chineze nu permite Comisiei să evalueze existența unor astfel de criterii obiective.
(226)
Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție ar trebui considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.
(f) Calculul valorii subvenției
(227)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul pentru beneficiari a cărui existență se constată în cursul PA. Avantajul pentru beneficiari este considerat a fi suma impozitelor totale de plătit în conformitate cu rata normală de impozitare, după scăderea sumelor plătite conform deducerii suplimentare de 50 % din cheltuielile efective pentru proiectele de C&D aprobate. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri a producătorilor-exportatori cooperanți în cursul PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(228)
Unul dintre producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, și anume grupul de societăți Huadong Group, a beneficiat de acest sistem. Rata subvenției stabilite pentru Huadong Group este de 0,19 %.
(229)
Rata subvenției medii ponderate pentru societățile cooperante neincluse în eșantion este de 0,09 %.
(230)
Dat fiind nivelul scăzut de cooperare, rata subvenției pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la nivelul celei mai mari rate de subvenție fixate pentru acest sistem pentru societățile cooperante incluse în eșantion, și anume la 0,19 %.
3.3.4.2. Facilități fiscale pentru regiunile Centrală și de Vest
(231)
Acest sistem oferă un avantaj societăților situate în regiunile Centrală și de Vest. Societățile eligibile sunt supuse unei rate preferențiale a impozitului pe profit de 15 % în locul ratei normale a impozitului pe profit de 25 % aplicabile în China.
(232)
Autorităților chineze li s-a cerut să furnizeze informații privind acest sistem în chestionar, în cererea de clarificări și din nou în cursul vizitei de verificare la fața locului. În răspunsul lor la chestionar și la cererea de clarificări, autoritățile chineze nu au răspuns la nicio întrebare și au susținut că acest program nu mai este în vigoare întrucât a expirat la 31 decembrie 2010 și au afirmat, de asemenea, că nicio societate inclusă în eșantion nu a beneficiat de acest sistem în cursul PA. Totuși, acest fapt este în contradicție cu răspunsurile unuia dintre producătorii-exportatori (Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd) și cu probele colectate în timpul vizitei de verificare la fața locului la sediul acestei societăți.
(a) Temei juridic
(233)
Acest sistem este prevăzut ca un tratament fiscal preferențial prin „Avizul privind politicile fiscale favorabile pentru dezvoltarea regiunii de vest” (emis de Ministerul de Finanțe, Biroul Fiscal General și Biroul Vamal General, cu efect de la 1 ianuarie 2001) care a fost actualizat prin Avizul privind aplicarea în continuare a politicilor fiscale pentru strategia de dezvoltare a regiunii de vest” (emis de Ministerul de Finanțe, Biroul Fiscal General și Biroul Vamal General, cu efect de la 1 ianuarie 2011) care extinde perioada de valabilitate a acestui program până la 31 decembrie 2020.
(b) Eligibilitate
(234)
Se precizează că autoritățile chineze nu au furnizat răspunsuri la niciuna dintre întrebările privind acest sistem în răspunsul său la chestionar, la cererea de clarificare sau în timpul vizitei de verificare la fața locului. Cu toate acestea, în conformitate cu „Avizul privind politicile fiscale favorabile pentru dezvoltarea regiunii de vest”, acest tratament fiscal preferențial este disponibil pentru tipul de întreprinderi încurajate din regiunea de vest (termenul „încurajate” se referă la acele întreprinderi cu cifre de afaceri importante, reprezentând 70 % sau mai mult din venitul total, astfel cum sunt descrise în registrul industriei, produselor și tehnologiilor încurajate de stat). În timpul verificării la fața locului a societății Chongqing Wanda, aceasta a confirmat că motivul pentru care beneficiază de o rată fiscal preferențială este acela că aparține categoriei industriilor încurajate din regiunea de vest și regiunea centrală.
(c) Aplicare practică
(235)
Nici autoritățile chineze, nici societatea Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd nu a furnizat informații privind operarea și administrarea acestui program. Conform Circularei Consiliului de Stat cu privire la mai multe politici privind dezvoltarea marilor regiuni de vest din China, o aprobare a guvernelor populare de la nivel provincial este necesară pentru a reduce rata normală de impozitare de la 25 % la rata preferențială de 15 %. În formularul anual de declarație de impozit pe profit al întreprinderii, suma dedusă (scutită) de impozitul pe profit este menționată la punctul 28 - taxe deduse.
(d) Constatările anchetei
(236)
Acest sistem a fost utilizat de unul dintre producătorii-exportatori cooperanți, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd în cursul PA. Din cauza lipsei de cooperare din partea autorităților chineze, este dificil să se determine procedura de cerere și de aprobare care trebuie să fie adoptată de către societățile care beneficiază de acest sistem. Comisia a trebuit să tragă propriile concluzii din documentele prezentate, care constituie temeiul juridic pentru acest sistem, fără a fi în măsură să solicite explicații din partea autorităților chineze.
(e) Concluzie
(237)
Acest sistem ar trebui să fie considerat o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, sub forma unor venituri publice nepercepute care acordă un avantaj societăților beneficiare.
(238)
Autorităților chineze li s-a cerut să furnizeze informații privind criteriile de eligibilitate pentru a beneficia de acest sistem și privind utilizarea subvenției, pentru a se stabili în ce măsură accesul la subvenții este limitat la anumite întreprinderi și dacă acesta este specific, în conformitate cu articolul 4 din regulamentul de bază. Autoritățile chineze nu au furnizat nicio informație în acest sens. Comisia, ținând cont de cerința de la articolul 4 alineatul (5) din regulamentul de bază, conform căreia orice determinare a specificității trebuie „întemeiată în mod clar” pe elemente de probă pozitive, a trebuit, prin urmare, să-și întemeieze constatările pe elementele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(239)
Acest sistem de subvenționare este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și a articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația în baza căreia acționează autoritatea care acordă autorizația a limitat accesul la acest sistem numai la anumite întreprinderi și industrii clasificate ca încurajate, precum cele care aparțin industriei producătoare de OAO și, în plus, situate în anumite regiuni din China. În plus, nu par să existe criterii obiective pentru a limita eligibilitatea și nicio probă de netăgăduit pe baza căreia să se poată determina că eligibilitatea se acordă în mod automat, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază. Se remarcă faptul că lipsa de cooperare a autorităților chineze nu permite Comisiei să evalueze existența unor astfel de criterii obiective.
(240)
Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție ar trebui considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.
(f) Calculul valorii subvenției
(241)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul pentru beneficiari a cărui existență se constată în cursul PA. Avantajul pentru beneficiari este considerat a fi suma impozitelor totale care trebuie achitate în conformitate cu rata normală a impozitului pe profit, după deducerea taxelor plătite conform ratei preferențiale a impozitului pe profit. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri a producătorilor-exportatori cooperanți în cursul PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(242)
Rata subvenției stabilită pentru Panhua Group este de 0,03 %.
(243)
Rata subvenției medii ponderate pentru societățile cooperante neincluse în eșantion este de 0,02 %.
(244)
Dat fiind nivelul scăzut de cooperare, rata subvenției pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la nivelul celei mai mari rate de subvenție fixate pentru acest sistem pentru o entitate afiliată uneia dintre societățile cooperante incluse în eșantion, și anume 0,04 %.
3.3.5. ALTE PROGRAME PRIVIND IMPOZITELE PE PROFIT PENTRU CARE AUTORITĂȚILE CHINEZE AU FURNIZAT RĂSPUNSURI INSUFICIENTE SAU NU AU FURNIZAT NICIUN RĂSPUNS
(245)
O serie de presupuse programe de subvenționare au fost detaliate în plângere în legătură cu producătorii-exportatori neincluși în eșantion și/sau care nu au cooperat la anchetă. Comisia a cerut autorităților chineze să prezinte informații cu privire la aceste programe în chestionarul inițial și în cele suplimentare și, ulterior, a oferit autorităților chineze numeroase ocazii să furnizeze răspunsuri privind aceste programe. Autoritățile chineze au decis că își vor limita răspunsurile privind presupuse programe de subvenții numai la cei doi producători-exportatori incluși în eșantion și, pe tot parcursul procedurilor, au confirmat acest punct de vedere. Cu toate acestea, pentru unele din aceste programe, autoritățile chineze au furnizat informații și dovezi indicând că au fost finalizate și nu mai erau în vigoare în cursul PA. În constatările sale, Comisia a luat în considerare aceste dovezi prezentate de autoritățile chineze.
(246)
Pentru toate celelalte programe, autoritățile chineze nu au furnizat nicio informație sau niciun element de probă. Nivelul semnificativ al lipsei de cooperare în această procedură nu a oferit Comisiei posibilitatea să obțină informații și elemente de probă cu privire la aceste programe menționate de către producătorii-exportatori în cadrul plângerii. Comisia a verificat că producătorii-exportatori incluși în eșantion nu au fost eligibili sau nu au făcut uz de aceste programe (în special datorită faptului că acestea erau private, sau fiindcă aceștia se aflau în afara domeniului de aplicare al programului, sau din cauza mărimii lor relativ limitate). Prin urmare, Comisia a trebuit să determine existența acestui program și să stabilească taxa reziduală în ceea ce privește toate celelalte programe pentru care autoritățile chineze nu au prezentat informații și care nu erau disponibile sau nu erau utilizate de către producătorii-exportatori incluși în eșantion pe baza dovezilor disponibile în dosar, în conformitate cu dispozițiile articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază.
3.3.5.1. Credit pentru impozitul pe profit pentru achiziționarea de echipamente de producție produse la nivel național
(a) Descriere
(247)
Acest program permite unei societăți să solicite credite fiscale privind achiziționarea de echipamente de pe piața internă în cazul în care un proiect este conform cu politicile industriale ale autorităților chineze. Un credit fiscal de până la 40 % din prețul de achiziție al echipamentelor de pe piața internă poate fi aplicat creșterii elementare a datoriei fiscale din anul precedent.
(b) Temei juridic
(248)
Temeiurile juridice ale acestui program sunt „Măsurile provizorii privind creditul pentru impozitul pe profit al întreprinderilor pentru investiții în echipamente produse la nivel național pentru proiectele de renovare a tehnologiei din 1 iulie 1999” și „Avizul Administrației Fiscale de Stat privind oprirea politicii de aplicare a deducerii și scutirii de impozitul pe profit al întreprinderilor privind investițiile unei întreprinderi în achiziționarea de echipamente artizanale”, nr. 52 [2008] al Administrației Fiscale, cu efect de la 1 ianuarie 2008.
(c) Lipsa de cooperare
(249)
Autoritățile chineze au răspuns că acest program a fost terminat din ianuarie 2008 în conformitate cu Avizul nr. 52 menționat și că, după cunoștințele lor, niciun program nu a înlocuit acest program. Comisia a cerut autorităților chineze să furnizeze informații suplimentare relevante, și anume detalii privind calendarul eliminării treptate a beneficiilor. Autoritățile chineze nu au furnizat aceste informații și și-au limitat răspunsul privind avantajele efective dobândite ale tuturor producătorilor de OAO prin simpla referire la răspunsurile la chestionar ale producătorilor incluși în eșantion. Comisia a explicat deja motivul pentru care autoritățile chineze au fost solicitate să furnizeze informații cu privire la toți producătorii de PAO și nu numai la producătorii incluși în eșantion (a se vedea considerentele (34) și (35) de mai sus). În plus, autoritățile chineze nu a furnizat nici informații cu privire la producătorii incluși în eșantion, ci au făcut doar referire la răspunsurile lor. Comisia consideră că nu este suficient să se furnizeze dovezi de încheiere a unui program fără a furniza dovezi suplimentare privind eliminarea treptată a beneficiilor efective din cadrul programului și eventualele programe de substituire. În ceea ce privește acest program, un beneficiu fiscal (și anume un credit fiscal) dobândit în cursul unui anumit an poate fi utilizat, de fapt, într-un an fiscal diferit și, astfel, avantajele se poate extinde dincolo de perioada de valabilitate a acestuia, chiar dacă programul a fost încheiat între timp. Alte programe fiscale „încheiate” s-au dovedit a continua să confere avantaje pentru câțiva ani după data expirării lor oficiale. De asemenea, acesta poate fi cazul în care cantități neobișnuit de mari de avantaje pot fi alocate de-a lungul timpului. În lipsa unor informații din partea autorităților chineze în această privință, Comisia își bazează concluziile pe informațiile din dosar (în acest caz, plângerea), în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(d) Constatările anchetei
(250)
Acest program constituie o subvenție, deoarece oferă o contribuție financiară sub formă de venituri nepercepute de autoritățile chineze în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acest program oferă beneficiarilor un avantaj reprezentând o sumă egală cu economia fiscală în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Această subvenție este specifică în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (b) din regulamentul de bază, întrucât economia fiscală este condiționată de utilizarea de produse naționale în defavoarea celor importate.
(e) Calculul valorii subvenției
(251)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. Întrucât acest program nu a fost examinat deocamdată de către instituțiile din Uniune în cadrul unei proceduri antisubvenție și în absența unei cuantificări precise în altă parte, cea mai adecvată sursă de informație pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost o decizie comparabilă a autorităților SUA. Atunci când valorile subvențiilor se bazează pe constatările din cadrul altor anchete, în cadrul acestui regulament se ia în considerare, printre altele, dacă au existat modificări semnificative ale sistemului în cauză și dacă valoarea subvenției ar fi putut să diminueze în timp. Se remarcă faptul că, în mod normal, valoarea subvențiilor recurente nu va diminua în acest mod. În absența oricăror astfel de modificări sau diminuări ale valorii subvenției, rata inițială din cadrul investigației în discuție este utilizată ca valoare a subvenției în cazul de față.
(252)
Astfel, rata subvenției stabilită cu privire la acest sistem în cursul PA pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la 0,38 %, care este rata dobânzii pentru acest sistem, astfel cum a fost stabilită în memorandum-ul Deciziei SUA din 17 noiembrie 2008 privind tuburile și țevile sudate circulare din oțel cu carbon (pagina nr. 26) (Registrul Federal/Vol. 73, nr. 227, pagina 70961/24 noiembrie 2008). În ceea ce privește investigațiile efectuate de către autoritățile americane, este de remarcat faptul că metodologia utilizată pentru calculul valorii beneficiului din programe fiscale este în mod substanțial aceeași cu cea utilizată de Uniune (67).
3.3.5.2. Politicile fiscale preferențiale pentru societățile care sunt recunoscute ca societăți cu tehnologie înaltă și nouă
(a) Descriere
(253)
Acest program permite ca o întreprindere care solicită și primește certificatul de întreprindere cu tehnologie înaltă și nouă să beneficieze de o rată redusă a impozitului pe profit, și anume 15 %, față de rata normală de 25 %.S-a constatat că acest program poate face obiectul unor măsuri compensatorii din partea Uniunii în cadrul anchetei privind hârtia cretată de calitate superioară și, de asemenea, din partea autorităților SUA (68).
(b) Temei juridic
(254)
Temeiul juridic al acestui program este articolul 28 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor din RPC (nr. 63, publicată la 16 martie 2007), împreună cu Măsurile administrative pentru determinarea întreprinderilor cu tehnologie înaltă și nouă și Avizul Administrației Fiscale de Stat privind aspectele legate de plata impozitului pe profit al întreprinderilor cu tehnologie înaltă și nouă [Guo Shui Han (2008) nr. 985].
(c) Lipsa de cooperare
(255)
Autoritățile chineze au răspuns că niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a recurs la acest program în cursul PA și au făcut referire la răspunsurile producătorilor incluși în eșantion pentru informații privind orice beneficii care ar fi putut fi primite în cadrul acestui program. Comisia se referă la argumentele dezvoltate mai sus cu privire la cererea adresată autorităților chineze de a furniza răspunsuri complete care nu se limitează la exportatorii incluși în eșantion (considerentele (34) - (35) de mai sus). Prin urmare, Comisia își întemeiază constatările privind acest program pe informațiile disponibile la dosar (constatările anchetei privind hârtia cretată de calitate superioară și plângerea referitoare la acest caz), în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(d) Constatările anchetei
(256)
Acest program constituie o subvenție, deoarece oferă o contribuție financiară sub formă de venituri nepercepute de autoritățile chineze în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Avantajul pentru beneficiar este egal cu economia fiscală de care se bucură prin intermediul acestui program, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece este limitată la anumite întreprinderi și industrii clasificate ca încurajate, cum ar fi cele care operează în sectorul siderurgic. În plus, nu există criterii obiective stabilite în legislație sau de către autoritatea care acordă ajutorul privind eligibilitatea sistemului și aceasta nu este automată în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază.
(e) Calculul valorii subvenției
(257)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. Avantajul acordat beneficiarilor este considerat a fi suma impozitelor totale care trebuie plătite în conformitate cu rata normală de impozitare, după deducerea sumelor plătite conform ratei de impozitare cu reduceri preferențiale. În absența unor informații pentru evaluarea acestui avantaj și întrucât acest program a fost examinat deja în cadrul unei proceduri antisubvenții anterioare de către instituțiile Uniunii, cea mai adecvată sursă de informații pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost evaluarea efectuată pentru acest program în cadrul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 452/2011 din 6 mai 2011 de instituire a unei taxe antisubvenție definitive asupra importurilor de hârtie cretată de calitate superioară originară din Republica Populară Chineză (69), ajustate corespunzător, dacă este cazul, astfel cum se menționează în considerentul (252) de mai sus.
(258)
Rata subvenției astfel stabilită pentru toate societățile care nu au cooperat se fixează la 0,9 %, care este media aritmetică a ratelor stabilite pentru acest program în regulamentul menționat în considerentul anterior.
3.3.5.3. Facilități fiscale privind impozitul pe profit pentru întreprinderile implicate în utilizarea totală a resurselor („materii prime speciale”)
(a) Descriere
(259)
Acest program de impozitare permite întreprinderilor care utilizează oricare din materialele enumerate în Catalogul facilităților fiscale privind impozitul pe profit pentru întreprinderile implicate în utilizarea totală a resurselor ca materie primă esențială și care fabrică produsele enumerate în același catalog în condiții care respectă standardele industriale naționale și internaționale relevante să includă profitul obținut în acest mod de acestea în profitul total, la o rată redusă de 90 %. Prin urmare, 10 % din profit poate fi dedus atunci când societățile își calculează impozitul pe profit. Această scutire se acordă pentru o perioadă de 5 ani.
(b) Temei juridic
(260)
Temeiurile juridice ale acestui program sunt: Articolul 33 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor din RPC, articolul 99 din Regulamentele privind punerea în aplicare a Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor din RPC de către Consiliul de stat și Catalogul facilităților fiscale privind impozitul pe profit pentru întreprinderile implicate în utilizarea totală a resurselor.
(c) Lipsa de cooperare
(261)
Autoritățile chineze au afirmat că niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a recurs la acest program în cursul PA și au făcut referire la răspunsurile producătorilor incluși în eșantion pentru informații privind eventuale avantaje care ar fi putut fi primite în conformitate cu acest program. Comisia se referă la argumentele dezvoltate mai sus cu privire la cererea adresată autorităților chineze de a furniza răspunsuri complete care nu se limitează la exportatorii incluși în eșantion (considerentele (34) - (35) de mai sus). Astfel, Comisia își întemeiază constatările privind acest program pe informațiile disponibile la dosar (în acest caz, plângerea), în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(d) Constatările anchetei
(262)
Acest program constituie o subvenție, deoarece oferă o contribuție financiară sub formă de venituri nepercepute de către autoritățile chineze, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Sistemul oferă un avantaj pentru beneficiar egală cu cantitatea de economii fiscale în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât se limitează numai la anumite întreprinderi utilizând ca materii prime principale, resursele enumerate în „Catalogul facilităților fiscale” menționat anterior pentru fabricarea produselor înscrise în acest catalog.
(e) Calculul valorii subvenției
(263)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. Avantajul acordat beneficiarilor este considerat a fi suma impozitelor totale care trebuie plătite în conformitate cu rata normală de impozitare, după deducerea sumelor plătite conform ratei de impozitare cu reduceri preferențiale. În absența altor informații pentru evaluarea acestui avantaj, Comisia și-a bazat concluziile pe informațiile conținute în plângere. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției calculată în acest mod a fost raportată la cifra de afaceri realizată de beneficiari în cursul PA, ca numitor corespunzător, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(264)
Rata subvenției astfel obținute pentru toate societățile care nu au cooperat se ridică la 0,01 %.
3.3.5.4. Credit fiscal privind achiziționarea de echipamente speciale
(a) Descriere
(265)
Acest program permite întreprinderilor să deducă 10 % din costurile de achiziționare a echipamentelor speciale utilizate pentru protecția mediului, pentru economisirea energiei și a apei și siguranța producției din impozitul pe profit care trebuie plătit în anul achiziționării. Partea rămasă din 10 % din suma investită poate fi reportată pentru următorii 5 ani.
(b) Temei juridic
(266)
Temeiurile juridice ale acestui program sunt: Articolul 34 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor din RPC, articolul 100 din Regulamentele privind punerea în aplicare a Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor din RPC de către Consiliul de stat.
(c) Lipsa de cooperare
(267)
Autoritățile chineze au răspuns că niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a recurs la acest program în cursul PA și au făcut referire la răspunsurile producătorilor incluși în eșantion pentru informații privind orice beneficii care ar fi putut fi primite în cadrul acestui program. Comisia se referă la argumentele dezvoltate mai sus cu privire la cererea adresată autorităților chineze de a furniza răspunsuri complete care nu se limitează la exportatorii incluși în eșantion (considerentele (34) - (35) de mai sus). Astfel, Comisia își întemeiază constatările privind acest program pe informațiile disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(d) Constatările anchetei
(268)
Acest program acordă o subvenție, deoarece oferă o contribuție financiară sub formă de venituri nepercepute de către autoritățile chineze, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Sistemul oferă beneficiarului un avantaj egal cu cantitatea de economii fiscale în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(269)
În ceea ce privește specificitatea acestui program, se consideră că nu există suficiente informații înregistrate pentru ca Comisia să facă noi constatări și ulterior să ajungă la o concluzie definitivă privind specificitatea programului. Prin urmare, Comisia nu a putut aprofunda evaluarea acestui program.
3.3.5.5. Politici preferențiale privind impozitul pe profit pentru întreprinderile din regiunea Nord-Est
(a) Descriere
(270)
Acest program permite societăților situate în regiunea Nord-Est (inclusiv provinciile Liaoning, Jilin și Heilongjiang și municipiul Dalian), în primul rând, să reducă durata de amortizare a activelor fixe cu până la 40 % în scopuri fiscale, sporind astfel valoarea anuală a amortizării deductibile din impozitul pe profit și, în al doilea rând, să scurteze perioada de amortizare a imobilizărilor necorporale cu până la 40 % în scopuri fiscale, ceea ce duce la o deducere anuală mai mare. În temeiul unui document eliberat de Ministerul Finanțelor și al Administrației de Stat a Impozitării, societățile supuse impozitării în anumite sectoare specificate, inclusiv sectorul metalurgic pot, de asemenea, beneficia de alte avantajele fiscale privind TVA, impozitul pe resurse, impozitul pe profit și anume în legătură cu achiziționarea de active imobilizate.
(b) Temei juridic
(271)
Temeiurile juridice ale acestui program sunt politicile preferențiale privind impozitul pe profit al întreprinderilor pentru revitalizarea unor întreprinderi ale bazei industriale vechi din regiunea Nord-Est (Caishui, nr. 153, 20 septembrie 2004), Avizul Ministerului de Finanțe și al Administrației de Stat a Impozitării privind deprecierea activelor și punerea în aplicare a politicii de amortizare în baza industrială veche din regiunea Nord-Est (Caishui, nr. 17, 2 februarie 2005). Autoritățile chineze au prezentat temeiul juridic care arată încheierea acestui program la 1 ianuarie 2008, și anume avizul Ministerului de Finanțe și al Administrației de Stat a Impozitării privind mai multe politici preferențiale în ceea ce privește impozitul pe profit al întreprinderilor [nr. 1(2008)].
(c) Lipsa de cooperare
(272)
În afara prezentării temeiului legal mai sus menționat care arată încheierea programului, autoritățile chineze au făcut referire, pur și simplu, la răspunsurile producătorilor incluși în eșantion la cererea de informații privind orice avantaje de care au putut să beneficieze în temeiul acestui program. Comisia se referă la argumentele dezvoltate mai sus cu privire la cererea adresată autorităților chineze de a furniza răspunsuri complete care nu se limitează la exportatorii incluși în eșantion (considerentele (34) - (35) de mai sus). Mai mult, Comisia precizează că, întrucât acest program acordă subvenții legate de achiziționarea de active imobile care ar putea fi amortizate de-a lungul mai multor ani, și că autoritățile chineze nu au furnizat detalii cu privire la eliminarea treptată a avantajelor în temeiul programului sau cu privire la avantajele excepționale care încă nu au fost pe deplin amortizate, Comisia a hotărât să-și bazeze constatările cu privire la acest program pe informațiile disponibile în dosar (în acest caz, plângerea și constatările relevante ale SUA), în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(d) Constatările anchetei
(273)
Acest program acordă o subvenție sub formă de venituri nepercepute de către autoritățile chineze în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Avantajul, în temeiul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază este egal cu cantitatea de economii fiscale generate pentru societățile eligibile prin deducerea deprecierii accelerate și a cheltuielilor de amortizare legate de achiziționarea de active imobilizate. Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece este limitată la întreprinderile situate într-o zonă geografică desemnată, și anume regiunea Nord-Est.
(e) Calculul valorii subvenției
(274)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. Avantajul conferit beneficiarilor este considerat a fi diferența dintre volumul taxei care ar fi fost achitată în cursul PA în condiții de depreciere normale pentru activele în cauză și volumul taxei plătite efectiv în condiții de depreciere accelerată. Întrucât acest program nu a fost încă examinat de către instituțiile Uniunii în cadrul unei proceduri antisubvenție și în absența unei cuantificări precise în altă parte, cea mai adecvată sursă de informații pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost o decizie comparabilă (pe baza similarității în natura programului (70)) a autorităților SUA. Astfel cum s-a menționat la considerentul (252) de mai sus, atunci când volumul subvențiilor se bazează pe constatări efectuate în cadrul unei alte anchete, în cadrul regulamentului de față se ia în considerație, printre altele, dacă au existat schimbări semnificative în sistemul în chestiune și dacă volumul subvenției a putut să scadă în timp. Se remarcă faptul că, în mod normal, valoarea subvențiilor recurente nu va diminua în acest mod. În absența unor astfel de schimbări sau scăderi ale volumului subvenției, se folosește rata inițială din ancheta în chestiune ca valoare a subvenției în cazul de față.
(275)
Rata subvenției stabilită astfel cu privire la acest sistem în cursul PA pentru toate societățile care nu au cooperat, este fixată la 0,08 %, ceea ce reprezintă rata pentru „Scutirea de impozit pe profit pentru investitorii în regiuni geografice desemnate din cadrul sistemului Liaoning” astfel cum a fost stabilită în memorandum-ul Deciziei SUA din 3 iunie 2010 privind pardoselile din sârmă (pagina nr. 25) (Registrul Federal / Vol. 75, nr. 111, pag. 32902 / 10 iunie 2010) În ceea ce privește investigațiile efectuate de către autoritățile americane, este de remarcat faptul că metodologia utilizată pentru calculul valorii beneficiului din programe fiscale este în mod substanțial aceeași cu cea utilizată de Uniune (71).
3.3.5.6. Scutirea de la impozitul pe profit pentru investițiile în reînnoirea tehnologică internă
(a) Temei juridic
(276)
Temeiurile juridice pentru acest program sunt Auditul fiscal al impozitului pe profit al întreprinderilor privind gestionarea creditului de investiții în transformarea tehnologică a echipamentelor interne, nr. 13 din 17 ianuarie 2000, adoptat de Administrația Fiscală de Stat și Avizul privind promulgarea și diseminarea măsurilor privind administrarea proiectelor naționale cheie de reînnoire tehnologică.
(b) Constatările anchetei
(277)
Autoritățile chineze au afirmat că acest program era încheiat de la 1 ianuarie 2008 prin Avizul Administrației de Stat a Impozitării privind oprirea aplicării politicii de deducere și scutire de taxe pe profit a întreprinderilor pentru investițiile efectuate de întreprinderi în achiziționarea de echipamente artizanale nr. 52 (2008) al Administrației de Stat a Impozitării. Întrucât acest program acordă avantaje fiscale recurente care au fost încheiate din 2008 și că nu există nicio probă privind continuarea amortizării unor avantaje excepționale în cursul PA, Comisia concluzionează că acest program nu este pasibil de măsuri compensatorii.
3.3.5.7. Diverse reduceri fiscale locale
(a) Descriere
(278)
Plângerea enumeră o serie de reduceri fiscale disponibile în mai multe provincii (și anume, Shandong, municipiul Chongqing, Zhuang regiunea Guangxi, regiunile Centrală și de Vest) sub forma unei rate reduse cu 15 % a impozitului asupra întreprinderilor față de rata de 25 % a impozitului, aplicată în mod general.
(b) Temei juridic
(279)
Plângerea semnalează temeiul juridic al reducerii taxei în Shandong, și anume Scutirea de impozit pe profit pe baza localizării geografice (provinciile Zheijang și Shandong): Impozitul pe venit din RPC pentru întreprinderile cu investiții străine și întreprinderi străine, articolul 7, adoptat la 9 aprilie 1991, nr. 45.
(c) Lipsa de cooperare
(280)
Autoritățile chineze au afirmat pur și simplu că niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a utilizat acest program în cursul PA și au făcut referire la răspunsurile societăților incluse în eșantion la cererea de informații privind avantajele de care ar fi putut beneficia. În completarea argumentelor privind obligația care revine autorităților chineze de a furniza răspunsuri complete (a se vedea considerentele (34) - (35) de mai sus), Comisia observă că cel puțin una dintre ratele fiscale reduse enumerate în această secțiune a conferit un avantaj unuia dintre exportatorii cooperanți (a se vedea considerentul (231) și următoarele de mai sus). Prin urmare, pentru evaluarea acestui program, Comisia recurge la informațiile disponibile din dosar (în acest caz, plângerea și constatările SUA relevante), în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(d) Constatările anchetei
(281)
Acest program acordă o subvenție sub forma unui venit neperceput de autoritățile chineze în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acest avantaj recurent este egal cu valoarea economiilor fiscale generate de rata redusă a impozitului pe întreprindere, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Programul este specific deoarece este limitat la societățile situate în zonele geografice desemnate în sensul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(e) Calculul valorii subvenției
(282)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. Avantajul acordat beneficiarilor este considerat a fi valoarea totală a impozitului care trebuie plătit în conformitate cu rata normală de impozitare redusă cu valoarea plătită în temeiul ratei preferențiale de impozitare. Întrucât acest program nu a fost încă examinat de către instituțiile Uniunii în cadrul unei proceduri antisubvenție și în absența unei cuantificări precise în altă parte, cea mai adecvată sursă de informații pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost o decizie comparabilă (bazată pe similaritatea din natura programului) adoptată de autoritățile SUA. Astfel cum a fost menționat în prealabil, atunci când valorile subvențiilor sunt bazate pe constatări din cadrul altor anchete, de-a lungul prezentului regulament se ține se ia în considerație, printre altele, dacă au existat schimbări semnificative ale sistemului în chestiune și dacă valoarea subvenției a putut să scadă în timp. Se remarcă faptul că, în mod normal, valoarea subvențiilor recurente nu va diminua în acest mod. În absența oricăror astfel de modificări sau diminuări ale valorii subvenției, rata inițială din cadrul investigației în discuție este utilizată ca valoare a subvenției în cazul de față.
(283)
Rata subvenției stabilită astfel cu privire la acest sistem în cursul PA pentru toate societățile care nu au cooperat este fixată la 0,66 %, ceea ce reprezintă rata pentru sistemul de „reducere a impozitului pe profit pe baza localizării geografice” astfel cum a fost stabilit în memorandum-ul Deciziei SUA din 12 iunie 2009 privind anumite mașini de tuns iarba cu remorcă și anumite piese ale acestora (pag. Nr. 11) (Registrul Federal / Vol. 74, nr. 117, pag. 29180 / 19 iunie 2009). În ceea ce privește anchetele efectuate de către autoritățile americane, este de remarcat faptul că metodologia utilizată pentru calculul valorii avantajului din programele fiscale este în mod substanțial aceeași cu cea utilizată de Uniune (72).
3.3.5.8. Scutirea de dividende între întreprinderi rezidente calificate
(a) Descriere
(284)
Acest program constă dintr-un tratament fiscal preferențial pentru întreprinderile rezidente în China care sunt acționare ale altor întreprinderi rezidente în China sub formă de scutire de impozit pe profitul generat de anumite dividende, prime și alte investiții în capital propriu pentru întreprinderile rezidente afiliate. Acest program a făcut obiectul unor măsuri compensatorii din partea Uniunii în cadrul procedurii antisubvenție privind hârtia cretată de calitate superioară (73)
(b) Temei juridic
(285)
Temeiul juridic este reprezentat de articolul 26 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor din RPC, articolul 83 din Regulamentele privind aplicarea impozitului pe profit al întreprinderilor ale RPC, Decretul nr. 512 al Consiliului de Stat promulgat la 6 decembrie 2007.
(c) Lipsa de cooperare
(286)
Autoritățile chineze au afirmat că niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a utilizat acest program în cursul PA și au făcut referire la răspunsurile producătorilor incluși în eșantion la cererea de informații privind avantajele eventuale de care ar fi putut beneficia ca urmare a acestui program. Comisia argumentează cu privire la cererea adresată autorităților chineze de a furniza răspunsuri complete (considerentele (34) - (35) de mai sus) Prin urmare, ea a hotărât să-și bazeze constatările pe informațiile disponibile în dosar în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, și anume constatările astfel cum sunt incluse în decizia privind hârtia cretată de calitate superioară.
(d) Constatările anchetei
(287)
Acest program acordă o subvenție sub formă de venituri nepercepute în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acest avantaj este egal cu valoarea economiilor fiscale reprezentate de scutirea de impozit pe dividende, prime și alte investiții în capital propriu pentru întreprinderile rezidente în China, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Programul este specific de jure specific în sensul articolului 4 alineatul (2) din regulamentul de bază, dat fiind că legislația în temeiul căreia autoritatea care acordă scutirile are o acțiune limitată numai la întreprinderile rezidente în China care beneficiază de venituri din dividende de la alte întreprinderi rezidente, prin opoziție cu întreprinderile care investesc în întreprinderi nerezidente. De asemenea, programul este specific în temeiul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, dat fiind că acest program este rezervat în mod exclusiv industriilor și programelor importante încurajate de stat, precum industria siderurgică [a se vedea considerentul (182) de mai sus] și, de asemenea, că nu există criterii obiective de limitare a eligibilității pentru acest program și nicio probă de netăgăduit pentru a concluziona că eligibilitatea este automată.
(e) Calculul valorii subvenției
(288)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul pentru beneficiari a cărui existență se constată în cursul PA. Avantajul pentru beneficiari este considerat a fi suma impozitelor totale de plătit incluzând venitul din dividende provenite de la alte întreprinderi rezidente în China, după deducerea sumelor efectiv plătite conform scutirii de impozit pe dividende. În absența de informații pentru evaluarea acestui avantaj și întrucât acest program a fost deja examinat de instituțiile Uniunii în cadrul unei proceduri antisubvenție anterioare, cea mai adecvată sursă de informații pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost evaluarea realizată pentru acest program în cadrul procedurii privind hârtia cretată de calitate superioară, adaptată în mod corespunzător, după caz, astfel cum a fost menționată în considerentul (252) de mai sus.
(289)
Rata subvenției stabilită astfel pentru toate societățile care nu au cooperat este fixată la 0.77 %, ceea ce constituie media aritmetică a ratelor stabilite pentru acest program în cadrul procedurii privind hârtia cretată de calitate superioară.
3.3.5.9. Programul fiscal preferențial pentru entitățile cu investiții străine (EIS)
(290)
Plângerea enumeră următoarele sisteme fiscale preferențiale favorabile EIS-urilor:
-
Doi ani cu exonerare de impozit urmați de trei ani la 50 % pentru întreprinderile productive cu investiții străine
-
Scutiri și programe locale de reducere de impozit pe profit pentru întreprinderile productive cu investiții străine
-
Credit pentru impozitul pe profit pentru întreprinderile cu investiții străine care achiziționează echipamente produse la nivel național
-
Subvenții pentru impozitul pe profit pentru întreprinderile cu investiții străine pe baza localizării geografice
(291)
Autoritățile chineze au prezentat temeiurile juridice relevante pentru a arăta că programele privind EIS-urile au fost încheiate odată cu adoptarea, la 16 martie 2007, a Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor din 2008 cu ocazia celei de-a 5-a Sesiuni a celui de-al 10-lea Congres Național al Poporului al Republicii Populare Chineze, și anume:
-
Avizul Consiliului de Stat privind aplicarea politicilor preferențiale de tranziție în ceea ce privește impozitul pe profit al întreprinderilor nr. 39 (2007) al Consiliului de Stat;
-
Avizul Administrației de Stat a Impozitării privind oprirea aplicării politicii de deducere și scutire de impozit pe profit al întreprinderilor pentru investițiile efectuate de întreprinderi în achiziționarea de echipamente artizanale, nr. 52 (2008) a Administrației de Stat a Impozitării.
(292)
Aceste dispoziții arată că avantajele privind impozitul pe profit acordate EIS-urilor au fost eliminate treptat până la sfârșitul anului 2011. Autoritățile chineze au afirmat, de asemenea, că nu există niciun program de substituție pentru EIS-uri și că tratamentul fiscal actual al EIS-urilor este același ca și cel al altor întreprinderi contribuabile. Comisia observă că aceste programe preferențiale de impozit pe profit privind EIS-urile sunt încă pasibile de măsuri compensatorii, întrucât producătorii de OAO încă mai pot beneficia de avantaje excepționale, cel puțin în cursul unei părți din PA, până la sfârșitul anului 2011 și nu se poate exclude faptul că există un program de substituție pentru EIS-uri începând din 2012. Cu toate acestea, Comisia a hotărât să nu continue evaluarea acestora, având în vedere necesitate de a reduce sarcina administrativă pentru toate părțile interesate și având în vedere, de asemenea, apropierea de perioada finală de eliminare progresivă și absența de indicii privind un eventual program de substituție.
3.3.6. PROGRAME DE FISCALITATE INDIRECTĂ ȘI PROGRAME TARIFARE LA IMPORT
3.3.6.1. Scutiri tarifare la import și scutirea de TVA pentru întreprinderile cu investiții străine și anumite întreprinderi care utilizează echipamente importate în industrii încurajate
(a) Descriere
(293)
Acest program acordă o scutire de TVA și scutiri tarifare la import pentru EIS-uri sau întreprinderi naționale pentru importurile de echipamente esențiale utilizate în procesul lor de producție. Pentru a beneficia de scutire, echipamentele nu trebuie să fie incluse într-o listă de echipamente ineligibile și întreprinderea solicitantă trebuie să obțină un certificat de apartenență la un proiect încurajat emis de autoritățile chineze sau de CNDR în conformitate cu legislația relevantă privind investițiile, fiscalitatea și regimul vamal. Acest program a făcut obiectul unor măsuri compensatorii din partea UE în cadrul procedurii antisubvenție privind hârtia cretată de calitate superioară (74)
(b) Temei juridic
(294)
Temeiurile juridice ale acestui proiect sunt Circulara Consiliului de Stat privind adaptarea politicilor fiscale referitoare la echipamentele importate, Guo Fa Nr. 37/1997, Comunicarea Ministerului de Finanțe, a Administrației Generale a Vămilor și a Administrației de Stat pentru Impozitare nr. 43 (2008) Avizul CNDR privind aspectele relevante referitoare la întocmirea certificatului de confirmare privind proiectele cu finanțare internă sau străină a căror dezvoltare este încurajată de Stat, nr. 316 2006 din 22 februarie 2006 și Catalogul articolelor de import ineligibile pentru scutire de taxe destinate fie EIS-urilor fie întreprinderilor naționale, 2008.
(c) Lipsa de cooperare
(295)
Autoritățile chineze au susținut că niciuna din societățile incluse în eșantion nu a beneficiat de acest program în cursul PA și au făcut referire la răspunsurile producătorilor incluși în eșantion la cererea de informații referitoare la eventuale avantaje de care ar fi putut beneficia ca urmare a acestui program. Comisia face referire la argumentele sale privind solicitare adresată autorităților chineze de a furniza răspunsuri complete (considerentul (34) și următoarele de mai sus) și prin urmare, își va baza constatările referitoare la acest program pe informațiile disponibile în dosar, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, și anume constatările sale din cadrul procedurii privind hârtia cretată de calitate superioară.
(d) Constatările anchetei
(296)
Acest program este considerat ca fiind o subvenție sub formă de venituri nepercepute de către autoritățile chineze în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) întrucât EIS-urile și alte întreprinderi naționale eligibile sunt excluse de la plata TVA-ului și/sau a tarifelor datorate pe de altă parte în cazul în care nu obțin certificatul CNDR relevant de apartenență la un proiect încurajat de stat. Prin urmare, el acordă un avantaj societăților recipiente în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Programul este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază deoarece legislația în temeiul căreia funcționează autoritatea care acordă scutirile are o acțiune limitată numai la întreprinderile care investesc în anumite categorii specifice de întreprinderi definite în mod exhaustiv prin lege și care obțin certificatul de proiect încurajat de stat. În plus, nu există criterii obiective de limitare a eligibilității pentru acest program și nicio probă de netăgăduit pentru a concluziona că eligibilitatea este automată în temeiul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază.
(e) Calculul valorii subvenției
(297)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență este constatată în cursul PA. Avantajul acordat beneficiarilor este considerat a fi valoarea scutirii de TVA și de taxe pentru echipamentele importate. În absența unor informații pentru evaluarea acestui avantaj și întrucât programul a fost deja examinat de Uniune în cadrul unei proceduri antisubvenție anterioare, cea mai adecvată sursă de informații pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost evaluarea realizată pentru acest program în cadrul anchetei privind hârtia cretată de calitate superioară, adaptată în mod corespunzător, după caz, astfel cum s-a menționat în considerentul (252) de mai sus.
(298)
Rata subvenției stabilită astfel pentru toate societățile care nu au cooperat este fixată la 0,89 %, care este media aritmetică a ratelor stabilite pentru acest program în cadrul anchetei privind hârtia cretată de calitate superioară.
3.3.6.2. Restituiri de TVA pentru întreprinderile cu investiții străine care achiziționează echipamente produse la nivel național
(a) Descriere
(299)
Acest program acordă avantaje sub formă de restituiri de TVA pentru achiziționarea de echipamente produse la nivel național de către EIS-uri. Echipamentele nu trebuie să facă parte din catalogul produselor ineligibile iar valoarea echipamentelor nu trebuie să depășească limita totală a investițiilor într-o EIS în conformitate cu „măsurile administrative provizorii privind achiziționarea de echipamente produse la nivel național”. Acest program a făcut obiectul unor măsuri compensatorii din partea Uniune în cadrul procedurii antisubvenție privind hârtia cretată de calitate superioară (75) și din partea autorităților SUA în cadrul unor proceduri de compensări de taxe privind tabla galvanizată originară din RPC (76).
(b) Temei juridic
(300)
Temeiurile juridice ale acestui program sunt Circulara Administrației de Stat pentru Impozitare nr. 171, 199 din 20.9.1999 privind punerea la dispoziție a măsurilor provizorii pentru administrarea unor rambursări de impozite pentru întreprinderile cu investiții străine care achiziționează echipamente produse la nivel național; Avizul nr. 176 (2008) al Ministerului de Finanțe și al Administrației de Stat pentru Impozitare privind oprirea punerii în aplicare a politicii de rambursare de impozite pentru întreprinderile cu investiții străine care achiziționează echipamente artizanale.
(c) Lipsa de cooperare
(301)
Autoritățile chineze au susținut că acest program a fost încheiat prin Avizul nr. 176 (2008]) menționate mai sus, începând de la 1 ianuarie 2009. Comisia a solicitat autorităților chineze să furnizeze informații cu privire la expirarea efectivă a avantajelor care ar trebui să fie acordate pe o perioadă mai lungă de timp, deoarece acest program este legat de achiziționarea de active produse la nivel național. Autoritățile chineze au făcut referire pur și simplu la răspunsurile producătorilor incluși în eșantion la cererea de informații cu privire la orice avantaje de care ar fi putut beneficia în cadrul acestui program. Comisia argumentează cu privire la cererea adresată autorităților chineze de a furniza răspunsuri complete (considerentul (34) și următoarele de mai sus). De asemenea, Comisia remarcă faptul că Avizul nr. 176 prevede o perioadă de tranziție pentru achiziționarea de active imobilizate eligibile și depunerea cererii pentru obținerea avantajelor până la 30 iunie 2009. Întrucât autoritățile chineze nu au furnizat nicio informație cu privire la eliminarea treptată a avantajelor și având în vedere faptul că astfel de avantaje, fiind legate de activele imobilizate, pot fi alocate în timp și vor continua în cursul PA, Comisia comunică constatările sale privind acest program, pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, și anume constatările din cadrul procedurii privind hârtia cretată de calitate superioară.
(d) Constatările anchetei
(302)
Acest program este considerat o subvenție sub formă de venituri nepercepute de autoritățile chineze, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și, astfel, conferă un avantaj societăților beneficiare în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Programul este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, dat fiind că însăși legislația în temeiul căreia acționează autoritatea competentă își limitează accesul la anumite întreprinderi (întreprinderile cu investiții străine) pentru achiziționarea de echipamente care nu se încadrează în catalogul de echipamente ineligibile pentru scutiri. Nu există nici un indiciu de nespecificitate în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, deoarece nu există criterii obiective pentru a limita eligibilitatea pentru acest program și probe de netăgăduit care să concluzioneze că eligibilitatea este automată. În plus, programul este, de asemenea, specific în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (b) din regulamentul de bază, dat fiind că subvenția este condiționată de utilizarea produselor naționale în mod preferențial față de cele importate.
(e) Calculul valorii subvenției
(303)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în funcție de avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență se constată în cursul PA. Avantajul acordat beneficiarilor se calculează pe baza valorii TVA rambursate pentru achiziționarea de echipamente produse la nivel național. În absența unor informații pentru evaluarea acestui avantaj și întrucât programul a fost deja examinat de Uniune în cadrul unei proceduri antisubvenție anterioare, cea mai adecvată sursă de informații pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost evaluarea realizată pentru acest program în cadrul procedurii privind hârtia cretată de calitate superioară, adaptată în mod corespunzător, după caz, astfel cum s-a menționat în considerentul (252) de mai sus.
(304)
Rata subvenției stabilită astfel pentru toate societățile care nu au cooperat este fixată la 0,04 %, ceea ce constituie media aritmetică a ratelor stabilite pentru acest program în cadrul procedurii privind hârtia cretată de calitate superioară.
3.3.6.3. Deducerea TVA pentru activele fixe în regiunea centrală
(a) Descriere
(305)
Acest program vizează TVA achitată de contribuabilii activi, în principal, din anumite sectoare enumerate, inclusiv în industria metalurgică. Programul prevede faptul că contribuabilii supuși plății de TVA eligibili, situați în 26 de orașe din perimetrul bazelor industriale vechi din regiunea centrală care fac investiții în anumite active imobilizate pot deduce TVA-ul plătit asupra activelor fixe din TVA totală care trebuie să fie plătită.
(b) Temei juridic
(306)
Temeiurile juridice ale acestui program sunt Avizul Ministerul Finanțelor și al Administrației de Stat pentru Impozitare privind adoptarea de măsuri provizorii pentru extinderea domeniului de aplicare a compensării pentru taxa pe valoarea adăugată în regiunea centrală, nr. 75, 2007, Avizul Ministerului de Finanțe și al Administrației de Stat pentru Impozitare cu privire la mai multe aspecte referitoare la punerea în aplicare la nivel național a reformei privind taxa pe valoarea adăugată nr. 170 (2008).
(c) Lipsa de cooperare
(307)
Autoritățile chineze au susținut că acest program a fost încheiat prin Avizul nr. 170 (2008) de la 1 ianuarie 2009 și s-au referit la răspunsurile producătorilor incluși în eșantion la cererea de informații privind orice avantaje de care ar fi putut beneficia în cadrul acestui program. Comisia argumentează cu privire la cererea adresată autorităților chineze de a furniza răspunsuri complete (considerentul (34) și următoarele de mai sus). Comisia remarcă faptul că Avizul nr. 170 precizează că avantajele privind TVA acordate societăților situate în regiunea centrală se încheie la sfârșitul anului 2008 și nu pot fi reportate până în ianuarie 2009. Cu toate acestea, aceste avantaje, fiind legate de activele imobilizate, pot fi alocate în timp și pot continua în cursul PA; în plus, avizul pare să conțină, de asemenea, un alt sistem preferențial privind TVA pentru aceste întreprinderi situate în regiunea centrală începând din ianuarie 2009, care constă din jumătate din cotele de TVA aplicabile. În absența unor clarificări ale autorităților chineze cu privire la eliminarea treptată a avantajelor din cadrul acestui program sau cu privire la detaliile legate de orice program de substituție, Comisiei își bazează constatările privind acest pe probele disponibile din dosar, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(d) Constatările anchetei
(308)
Acest program este considerat ca fiind o subvenție sub formă de venituri nepercepute de autoritățile chineze, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și, astfel, conferă un avantaj societăților beneficiare în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, egal cu valoarea economiilor de TVA generate de deducerea aferentă achiziționării de active imobilizate. Programul este specific în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, dat fiind că legislația limitează accesul la anumite întreprinderi, adică la întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectoarele enumerate. De asemenea, acest program este specific, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, având în vedere faptul că este limitat la anumite regiuni desemnate, și anume marile orașe din perimetrul bazelor industriale vechi din regiunea centrală.
(e) Calculul valorii subvenției
(309)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în funcție de avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență se constată în cursul PA. Avantajul acordat beneficiarilor este considerat a fi valoarea economiilor de TVA generate prin deducerea aferentă achiziționării de active imobilizate. În absența unor informații pentru evaluarea acestui avantaj și întrucât un program de TVA comparabil a fost deja examinat în această procedură, cele mai adecvate surse de informații pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost evaluarea efectuată în considerentele (297) și (298).
(310)
Rata subvenției astfel obținute pentru toate societățile care nu au cooperat este stabilită la 0,89 %.
3.3.6.4. Alte privilegii fiscale pentru Ma'anshan
(a) Constatările anchetei
(311)
Plângerea a enumerat diverse privilegii fiscale din 2008 până în 2010 de care au beneficiat întreprinderile producătoare de OAO situate în Ma 'anshan și Wuhan, inclusiv scutiri de la taxa pentru întreținerea orașelor, taxa de construcție și suprataxa pentru educație. Comisia a cerut autorităților chineze să furnizeze informații privind aceste avantaje fiscale. Autoritățile chineze au răspuns că informațiile solicitate erau irelevante pentru anchetă, deoarece niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu era situat în Ma 'anshan. Comisia se referă la explicația sa că autorităților chineze li s-a cerut, de asemenea, să prezinte informații cu privire la acuzații de subvenții acordate societăților neincluse în eșantion (considerentele (34) - (35) de mai sus).
(312)
În absența unor informații din partea autorităților chineze, Comisia concluzionează că privilegiile fiscale disponibile în Ma 'anshan și Wuhan trebuie să fie considerate ca o subvenție sub formă de venituri nepercepute de autoritățile chineze, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii). Ele conferă un avantaj pentru societățile beneficiare în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume furnizează o economie fiscală egală cu diferența între impozitul plătit și valoarea taxei care trebuie plătită, în mod normal, în absența acestui program. Programul este specific în sensul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, dat fiind că este limitat la întreprinderile stabilite în anumite regiuni sau municipalități desemnate din Ma 'anshan.
(b) Calculul valorii subvenției
(313)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. În absența altor informații pentru evaluarea acestui avantaj, Comisia și-a bazat constatările pe informațiile conținute în plângere. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost raportată la cifra de afaceri realizată de beneficiari pentru produsul în cauză în PA, ca numitor corespunzător, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(314)
Rata subvenției astfel obținute pentru toate societățile care nu au cooperat se ridică la 0,08 %.
3.3.7. PROGRAME DE FINANȚARE
(315)
În plângere se susține că, începând cu anul 2005 până recent (inclusiv anul 2009) societățile care produc produsul în cauză au beneficiat de avantaje în cadrul mai multor programe și subprograme de finanțare. Nu se poate exclude faptul că plățile în temeiul acestui program sunt, fie încă în curs de desfășurare, fie au fost efectuate pe o bază ne recurentă în legătură cu investițiile de capital și astfel, constituie încă avantaje care nu sunt complet amortizate pe durata perioadei de amortizare alese de 15 ani. Autorităților chineze li s-a cerut să furnizeze informații privind aceste programe, dar acestea nu au furnizat un răspuns valabil pentru niciunul din aceste programe. Prin urmare, în absența unor răspunsuri din partea autorităților chineze în legătură cu toate aceste aspecte, Comisia și-a întemeiat constatările pe cele mai bune informații disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază
3.3.7.1. Programul „China World Top Brand”
(a) Temei juridic
(316)
Temeiurile juridice ale acestui program, astfel cum au fost raportate în plângere sunt următoarele:
-
Circulara privind realizarea evaluărilor, de produse care urmează să fie recunoscute ca purtând marca „China World Top Brand”, GZJH (2005) nr. 95;
-
Comunicarea nr. 5, 2005 a Comitetului chinez de promovare a strategiei pentru mărci superioare, promulgarea Listei de produse chinezești de marcă superioară;
-
Circulara privind aplicarea mărcii „China World Top Brand” în 2006, ZJZH (2006) nr. 11;
-
Comunicarea nr. 6, 2006 a Comitetului chinez de promovare a strategiei pentru mărci superioare, promulgarea Listei de produse chinezești de marcă superioară;
-
Comunicarea nr. 6, 2007 a Comitetului chinez de promovare a strategiei pentru mărci superioare, promulgarea Listei de produse chinezești de marcă superioară;
-
Circulara privind aplicarea mărcii „China World Top Brand” în 2008, ZJZH (2008) nr. 23;
-
Măsuri pentru gestionarea produselor chinezești de marcă superioară adoptate de autoritățile chineze
(b) Eligibilitate
(317)
Numai producătorii care beneficiază de marca „China World Top Brand” au dreptul de a beneficia de avantajele acestui program. Plângerea raportează o serie de produse din oțel produse de societățile siderurgice care fac obiectul prezentei anchete cărora le-a fost acordată această marcă.
(c) Constatările anchetei
(318)
Dată fiind lipsa de cooperare a autorităților chineze, concluziile se bazează pe informațiile disponibile la dosar, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(319)
Acest program prevede contribuții financiare sub formă de granturi, împrumuturi și alte stimulente inferioare nivelului pieței, constituind un transfer direct de fonduri care conferă un avantaj beneficiarilor, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(320)
Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece legislația limitează accesul numai la anumite întreprinderi, și anume întreprinderile cărora le-a fost atribuită marca „China World Top Brand" pentru produsele lor. În plus, nu există criterii obiective stabilite de către autoritatea competentă privind eligibilitatea sistemului care nu este automat, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază.
(d) Calculul valorii subvenției
(321)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. În absența unor cuantificări precise în altă parte, cea mai adecvată sursă de informații pentru evaluarea acestui avantaj acordat producătorilor-exportatori au fost deciziile comparabile adoptate de autoritățile SUA. Astfel cum a fost menționat în prealabil, atunci când valorile subvențiilor sunt bazate pe constatări din cadrul altor anchete, de-a lungul prezentului regulament se ia în considerație, printre altele, dacă au existat schimbări semnificative ale sistemului în chestiune și dacă valoarea subvenției a putut să scadă cu timpul. Se remarcă faptul că, în mod normal, valoarea subvențiilor recurente nu va diminua în acest mod. În absența oricăror astfel de modificări sau diminuări ale valorii subvenției, rata inițială din cadrul investigației în discuție este utilizată ca valoare a subvenției în cazul de față.
(322)
Rata subvenției astfel stabilită cu privire la acest sistem în cursul PA pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la 0,13 %, care este rata medie aritmetică pentru programe similare, astfel cum s-a stabilit în memorandum-ul Deciziei SUA din 6 aprilie 2009 privind acidul citric și anumite săruri ale acidului citric (pagina nr. 6) (Registrul Federal Vol. 74, nr. 69, pagina 16836 / 13 aprilie 2009), memorandum-ul Deciziei SUA din 14 mai 2010 privind toroane din sârmă de oțel de ranforsare pretensionate (pagina nr. 29) (Registrul Federal Vol. 75, nr. 98, pagina 28557 / 21 mai 2010), memorandum-ul Deciziei SUA din 28 mai 2010 privind anumite grile din oțel (pagina nr. 18) (Registrul Federal Vol. 75, nr. 109, pagina 32362 / 8 iunie 2010), memorandum-ul Deciziei SUA din 28 martie 2011 privind profile din aluminiu (pagina nr. 19) (Registrul Federal Vol. 76, nr. 64, pagina 18521 / 4 aprilie 2011) și memorandum-ul Deciziei SUA din 11 octombrie 2011 privind pardoselile din lemn stratificat (pagina nr. 17) (Registrul Federal Vol. 76, nr. 201, pagina 64313 / 18 octombrie 2011). În ceea ce privește anchetele efectuate de către autoritățile americane, este de remarcat faptul că metodologia utilizată pentru calculul valorii avantajului din programele de subvenții este în mod substanțial aceeași cu cea utilizată de Uniune (77).
3.3.7.2. Programul și subprogramele „Mărci celebre” (mărci celebre din Chongqing, mărci celebre din provincia Hubei, mărci celebre din Ma 'anshan, mărci superioare din provincia Shandong, mărci celebre din Wuhan)
(a) Temei juridic
(323)
Temeiurile juridice ale acestui program, astfel cum au fost raportate în plângere în ceea ce privește subprogramul din Shandong sunt următoarele:
-
Avizul privind tipărirea și diseminarea politicilor 2003 pentru încurajarea și extinderea comerțului exterior la export în Shandong, lwjmjcz, (2003) nr. 180;
-
Politicile 2004 pentru încurajarea dezvoltării comerțului exterior și a cooperării economice în Shandong, LWJMJCZ, (2003) nr. 1037;
-
Politicile 2005 pentru încurajarea dezvoltării comerțului exterior și a cooperării economice în Shandong;
-
Aviz privind tipărirea și diseminarea politicilor 2006 pentru încurajarea dezvoltării comerțului exterior și a cooperării economice în Shandong, LCQ, (2006) nr. 5;
-
Bugetul fondului special pentru dezvoltarea mărcilor autoexportatoare, Lucaiqizhi, 2008, nr. 75.
(b) Eligibilitate
(324)
Acest program acordă avantaje fabricanților de produse desemnate ca „Mărci celebre” și destinate piețelor de export. Plângerea se referă la un număr de producători ai produsului în cauză care au beneficiat de acest program, cel puțin până în 2009.
(c) Constatările anchetei
(325)
Plângerea afirmă că acest program a fost conceput pentru a promova industriile avansate de pe piața internă și a încuraja exporturile produselor acestora pe piețele mondiale. Principalul cadru al acestui program este stabilit în programul central, iar administrațiile regionale și locale își dezvolte propriile lor programe de mărci celebre în conformitate cu programul central pentru promovarea exportului de produse locale. SUA au readus în discuție acest program de subvenții la OMC (DS 387). În plus, acest program a făcut obiectul unor măsuri compensatorii din partea autorităților SUA în cadrul mai multor proceduri menționate în plângere. Comisia a adoptat. de asemenea, măsuri compensatorii privind avantajele acordate în cadrul acestui program în cazul referitor la hârtia cretată de calitate superioară (78).
(326)
Programul „Mărci celebre” prevede contribuții financiare sub formă de împrumuturi cu dobândă subvenționate, finanțare pentru C&D și subvenții sub formă de recompense în numerar pentru export. Aceste stimulente constituie un transfer direct de fonduri care conferă un avantaj beneficiarilor, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(327)
Această subvenție este specifică în temeiul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece legislația limitează accesul numai la acele întreprinderi recunoscute pentru exportul de produse desemnate ca „mărci celebre”. În plus, ținând seama de lipsa aparentă de criterii și condiții obiective pentru punerea în aplicare a prezentului program de autoritatea competentă, specificitatea se regăsește, de asemenea, în temeiul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază. Tratamentul preferențial din cadrul acestui program este specific în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază deoarece avantajele sale sunt condiționate de rezultatele la export ale produselor cu „mărci celebre” relevante.
(d) Calculul valorii subvenției
(328)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. În absența unor cuantificări precise în altă parte, cea mai adecvată sursă de informații pentru evaluarea acestui avantaj acordat producătorilor-exportatori au fost deciziile comparabile (bazate pe natura similară a programului) adoptate de autoritățile SUA. Astfel cum a fost menționat în prealabil, atunci când valorile subvențiilor sunt bazate pe constatări din cadrul altor anchete, de-a lungul prezentului regulament se ia în considerație, printre altele, dacă au existat schimbări semnificative ale sistemului în chestiune și dacă valoarea subvenției a putut să scadă cu timpul. Se remarcă faptul că, în mod normal, valoarea subvențiilor recurente nu va diminua în acest mod. În absența oricăror astfel de modificări sau diminuări ale valorii subvenției, rata inițială din cadrul investigației în discuție este utilizată ca valoare a subvenției în cazul de față.
(329)
Rata subvenției astfel stabilită cu privire la acest sistem în cursul PA pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la 0,13 %, care este rata medie aritmetică pentru programe similare, astfel cum s-a stabilit în memorandum-ul Deciziei SUA din 6 aprilie 2009 privind acidul citric și anumite săruri ale acidului citric (pagina nr. 6) (Registrul Federal Vol. 74, nr. 69, pagina 16836 / 13 aprilie 2009), memorandum-ul Deciziei SUA din 14 mai 2010 privind toroane din sârmă de oțel de ranforsare pretensionate (pagina nr. 29) (Registrul Federal Vol. 75, nr. 98, pagina 28557 / 21 mai 2010), memorandum-ul Deciziei SUA din 28 mai 2010 privind anumite grile din oțel (pagina nr. 18) (Registrul Federal Vol. 75, nr. 109, pagina 32362 / 8 iunie 2010), memorandum-ul Deciziei SUA din 28 martie 2011 privind profile din aluminiu (pagina nr. 19) (Registrul Federal Vol. 76, nr. 64, pagina 18521 / 4 aprilie 2011) și memorandum-ul Deciziei SUA din 11 octombrie 2011 privind pardoselile din lemn stratificat (pagina nr. 17) (Registrul Federal Vol. 76, nr. 201, pagina 64313 / 18 octombrie 2011). În ceea ce privește anchetele efectuate de către autoritățile americane, este de remarcat faptul că metodologia utilizată pentru calculul valorii avantajului din programele de subvenții este în mod substanțial aceeași cu cea utilizată de Uniune (79).
3.3.7.3. Fondul de stat pentru proiecte tehnologice esențiale
(a) Lipsa de cooperare a autorităților chineze
(330)
În răspunsul lor la chestionar, autoritățile chineze au declarat doar că acest program a fost încheiat în 2003 și că niciunul dintre exportatorii incluși în eșantion nu a beneficiat de pe urma acestuia. Întrucât autoritățile chineze nu au completat acest răspuns cu niciun element justificativ sau clarificare suplimentară, Comisia analizează acest program pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(b) Temei juridic
(331)
Temeiurile juridice ale acestui program, astfel cum au fost menționate în plângere sunt următoarele:
-
Circularele de Stat: Guojingmao Touzi nr. 886 din 1999, Guojingmao Touzi nr. 122 din 1999, Guojingmao Touzi nr. 1038 din 1999, Guojingmao Touzi nr. 822 din 2000 și
-
Măsurile de gestionare a fondului special al datoriei publice pentru proiectele-cheie de reînnoire tehnologică la nivel național
(c) Eligibilitate
(332)
În conformitate cu citatele din principala bază juridică inclusă în reclamație, întreprinderile care beneficiază de sprijin în cadrul acestui program „sunt selectate, în principal, din rândul celor 512 grupuri de întreprinderi de stat esențiale, 120 de grupuri de întreprinderi pilot și din rândul întreprinderilor industriale de vârf.” De asemenea, există o preferință geografică pentru întreprinderile situate în perimetrul vechilor baze industriale din regiunile de Nord-Est, Centrală și de Vest.
(d) Constatările anchetei
(333)
Dată fiind lipsa de cooperare a autorităților chineze, Comisia se bazează pe elementele incluse în plângere și/sau pe celelalte surse menționate în plângere (80).
(334)
Plângerea raportează că acest program a urmărit să ofere sprijin financiar pentru întreprinderile eligibile pentru a promova: reînnoirea tehnologică în industriile, întreprinderile și între produsele-cheie; facilitarea modernizărilor tehnologice; îmbunătățirea structurii de produs; ameliorarea calității; sporirea ofertei; extinderea cererii interne; dezvoltarea continuă și sănătoasă a economiei de stat. Conform plângerii, fondul a sprijinit 47 de întreprinderi siderurgice în ceea ce privește investițiile în valoare totală de 75 de miliarde RMB. Autoritățile SUA au aplicat măsuri compensatorii pentru acest program în cel puțin două proceduri.
(335)
Programul constituie o subvenție, întrucât prevede contribuții financiare sub formă de subvenții pentru achiziționarea de active imobilizate în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, ceea ce conferă un avantaj pentru beneficiar. Întrucât subvenția este legată de active imobilizate și este alocată în timp, s-a concluzionat, pe baza informațiilor disponibile, că acest avantaj continuă în cursul PA.
(336)
Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece sprijinul este limitat la anumite întreprinderile de stat de mari dimensiuni dintre cele 512 întreprinderi-cheie și 120 de grupuri de întreprinderi pilot. În măsura în care proiectul se concentrează pe societățile situate în regiuni geografice desemnate în mod specific din cadrul bazei industriale vechi din regiunile de Nord-Est, Centrală și de Vest, el este, de asemenea, specific în sensul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(e) Calculul valorii subvenției
(337)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în funcție de avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență este constatată în cursul PA. În absența unei cuantificări precise în altă parte, cea mai adecvată sursă de informații pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost o decizie similară a autorităților SUA, și anume memorandumul Deciziei SUA din 10 septembrie 2010 privind anumite țevi pentru conducte de transport și canalizări fără sudură din oțel aliat și din oțel cu carbon (pagina nr. 19) (Registrul Federal Vol. 75, nr. 182, pagina 57444 / 21 septembrie 2010).
(338)
Rata subvenției astfel stabilite cu privire la acest sistem în cursul PA pentru toate societățile care nu au cooperat este fixată la 0,01 %, care este rata pentru un sistem similar, astfel cum s-a stabilit în decizia SUA menționată în considerentul anterior.
3.3.7.4. Programe de reducere a taxelor juridice antidumping
(a) Lipsa de cooperare a autorităților chineze
(339)
Plângerea s-a referit la mai multe anchete efectuate de către autoritățile SUA (81) și Comisie (procedura privind hârtie cretată de calitate superioară) care au considerat că sunt pasibile de măsuri compensatorii mai multe programe provinciale, în temeiul cărora 40 % din cheltuielile juridice pentru participarea unei societăți la procedurile antidumping au fost rambursate de biroul financiar local. Întrucât autoritățile chineze au decis să nu răspundă la întrebări privind acest program, mulțumindu-se să afirme că exportatorii incluși în eșantion nu au beneficiat de acesta, Comisiei își bazează constatările pe probele disponibile la dosar în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(b) Temei juridic
(340)
Potrivit plângerii și deciziei Comisiei privind hârtia cretată de calitate superioară (considerentul (193)), temeiul juridic al acestui program este următorul:
-
Normele de punere în aplicare a politicii de sprijin pentru întreprinderile care participă la anchetele antidumping, antisubvenție și de salvgardare
(c) Eligibilitate
(341)
Acest program este disponibil pentru societățile implicate în anchetele antidumping și funcționează în conformitate cu instrucțiunile Ministerului Comerțului și ale autorităților provinciale.
(d) Constatările anchetei
(342)
Acest program constituie o subvenție, deoarece oferă o contribuție financiară sub forma unui transfer direct de fonduri în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază pentru a acoperi cheltuielile juridice din cadrul procedurilor antidumping și conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Această subvenție este specifică, în temeiul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (c) din regulamentul de bază, deoarece este limitată la anumite întreprinderi care fac obiectul procedurilor antidumping străine. În plus, acest program este, de asemenea, specific în ceea ce privește articolul 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, întrucât este limitat la anumite întreprinderi înregistrate în regiuni geografice desemnate reglementate de autoritățile provinciale competente pentru punerea în aplicare a acestui program.
(e) Calculul valorii subvenției
(343)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență este constatată în cursul PA. În absența unor informații pentru evaluarea acestui avantaj și întrucât acest program a fost deja examinat de instituțiile Uniunii în cadrul unei proceduri antisubvenție anterioare, cea mai adecvată sursă de informații pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost evaluarea realizată pentru acest program în cadrul procedurii privind hârtia cretată de calitate superioară, adaptată în mod corespunzător, după caz, astfel cum a fost menționată în considerentul (252) de mai sus.
(344)
Rata subvenției astfel stabilită pentru toate societățile care nu au cooperat este fixată la 0,01 % pe baza constatărilor din ancheta privind hârtia cretată de calitate superioară (82).
3.3.8. ACHIZIȚIONAREA DE BUNURI DE CĂTRE STAT LA PREȚURI MAI MARI DECÂT AR FI ADECVAT
(345)
Plângerea conținea dovezi că autoritățile chineze au achiziționat prin intermediul întreprinderilor de stat produse din oțel fabricate de producătorii de OAO. Plângerea menționa achiziționarea de către autoritățile chineze a unui număr de produse din oțel, inclusiv tablă colorată, rulouri de tablă laminată la cald, rulouri de tablă laminată la rece, plăci medii, plăci galvanizate și multe altele. Plângerea a arătat că prețul pentru achiziționarea acestor bunuri de către întreprinderile de stat a fost stabilit prin raportare la diferite elemente și/sau valori de referință, și că există plafoane de prețuri sau ajustări în funcție de diferitele bunuri și de eventualitatea în care tranzacția respectivă a vizat părți afiliate.
(346)
Autoritățile chineze au răspuns prin trimitere la argumentele lor generale privind întreprinderilor de stat că nu s-a demonstrat că toți cumpărătorii de aceste produse din oțel au fost organisme publice în sensul Acordului SMC al OMC și că era imposibil pentru autoritățile chineze să colecteze date pentru tranzacții specifice cu privire la entități necunoscute. De asemenea, autoritățile chineze au afirmat că plângerea nu se referă la nicio achiziție de mărfuri care implică exportatorii incluși în eșantion. Comisia face trimitere la concluziile sale potrivit cărora cumpărătorii de produse din OAO și alte produse din oțel sunt IS (considerentele (49) - (73) de mai sus) și la cererea adresată autorităților chineze de a furniza informații și despre exportatorii neincluși în eșantion (a se vedea considerentele (34) și (35) de mai sus). Dată fiind lipsa de informații suplimentare furnizate de autoritățile chineze în cadrul acestui program, Comisia își bazează constatările pe informațiile disponibile la dosar în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(347)
În măsura în care prețurile sunt mai mari decât prețul pieței și un avantaj este acordat de stat producătorilor de OAO prin intermediul întreprinderilor de stat achizitoare, acest program poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) și articolul 6 litera (d) din regulamentul de bază. Este necesar, de asemenea, să se ia în considerare faptul că afirmația cuprinsă în plângere conform căreia că nu există un preț privat fiabil pe piață, din cauza predominanței sectorului public pe piața oțelului, a fost confirmată de anchetă întrucât IS dețin cea mai mare parte din piața oțelului din China, cel puțin cu privire la OLC și OLR (a se vedea considerentele (76) - (79)). Această subvenție este, de asemenea, specifică în temeiul articolului 4 alineatul (2) din regulamentul de bază, întrucât este limitată doar la entități selecționate care dețin participații de stat din sectorul siderurgic. Cu toate acestea, complexitatea acestor tranzacții și a contractelor subiacente împreună cu lipsa detaliilor necesare privind înregistrarea nu i-au permis Comisiei să ajungă la o concluzie definitivă privind acest program. Prin urmare, Comisia a decis să nu continue evaluarea acestui program.
3.3.9. ALTE PROGRAME REGIONALE
(a) Lipsa de cooperare a autorităților chineze
(348)
Autoritățile din China au răspuns că, întrucât niciunul dintre producătorii din eșantion nu era situat în zonele de aplicare a programelor regionale incluse în această secțiune, informațiile solicitate de către Comisie nu erau relevante pentru anchetă. Având în vedere importanța acestor informații pentru anchetă (a se vedea considerentele (34) - (35) de mai sus), în absența unui răspuns din partea autorităților chineze, Comisia își întemeiază decizia pe toate programele regionale din această secțiune și pe datele disponibile din dosar, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
3.3.9.1. Subvenții oferite în zona nouă Tianjin Binhai și în zona de dezvoltare economică și tehnologică Tianjin
(a) Temei juridic
(349)
Temeiul juridic al sistemului de depreciere accelerată este Circulara Ministerului de Finanțe și al Administrației de Stat pentru Impozitare în ceea ce privește politicile preferențiale referitoare la impozitul pe profit al întreprinderilor pentru sprijinirea dezvoltării și deschiderii noii zone Binhai de la Tianjin.
(b) Constatările anchetei
(350)
Plângerea a susținut că programul își propune să promoveze construcția de infrastructuri științifice și tehnologice în noua zonă Binhai de la Tianjin (TBNA) și în zona de dezvoltare economică și tehnologică Tianjin (TETDA) și să dezvolte un sistem de reînnoire științifică și tehnică și a capacităților de servicii. Conform plângerii, avantajele financiare din cadrul acestui program au fost acordate în baza Fondului pentru știință și tehnologie și în cadrul programului de depreciere accelerată. Aceste beneficii ar fi limitate la întreprinderile stabilite în jurisdicția Comitetului de administrativ al TBNA, inclusiv societățile care produc/exportă produsul în cauză. Plângerea se referă la decizia autorităților SUA, în cadrul procedurii compensatorii privind anumite țevi pentru transport și canalizații sub presiune fără sudură din aliaj de oțel și oțel cu carbon originare din Republica Populară Chineză, care a constatat că acest program poate face obiectul unor măsuri compensatorii (83).
(351)
În absența cooperării din partea autorităților chineze, Comisia își bazează decizia privind acest program pe cele mai bune informații disponibile în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază conținute în reclamație și în decizia menționată a autorităților SUA.
(352)
Acest program conferă un avantaj nerecurent pentru societățile beneficiare sub formă de granturi în temeiul Fondului pentru știință și tehnologie, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază (transfer direct de fonduri) și sub formă de venituri nepercepute în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază în ceea ce privește programul de depreciere accelerată.
(353)
Subvențiile în temeiul Fondului pentru știință și tehnologie și în temeiul programului de depreciere accelerată sunt specifice, în sensul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece se limitează la anumite întreprinderi situate în regiuni geografice desemnate (și anume TBNA și/sau TETDA).
(c) Calculul valorii subvenției
(354)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în funcție de avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență este constatată în cursul PA. În absența unei cuantificări precise în altă parte, cea mai adecvată sursă de informații pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost o decizie comparabilă a autorităților SUA, și anume Nota de decizie a SUA din 10 septembrie 2010 privind anumite țevi pentru conducte de transport și canalizări fără sudură din aliaj de oțel și din oțel cu carbon (paginile nr. 20 și 21) (Registrul Federal Vol. 75, nr. 182, pagina 57444 / 21 septembrie 2010). În ceea ce privește anchetele efectuate de către autoritățile SUA, este de remarcat faptul că metodologia utilizată pentru calculul valorii avantajului din programele de impozite și de subvenții este în mod substanțial aceeași cu cea utilizată de Uniune (84).
(355)
Prin urmare, nivelul total al subvenției stabilit în decursul PA pentru toate societățile care nu au cooperat se fixează la 0,61 %, ceea ce corespunde ratei cumulate pentru sistemele în cauză, așa cum s-a stabilit în decizia menționată în considerentul anterior.
3.3.9.2. Programe legate de regiunea Nord-Est
(a) Temei juridic
(356)
Temeiul juridic este Circulara Ministerului Finanțelor și a Administrației Fiscale de Stat din 14 septembrie 2004 privind tipărirea și diseminarea regulamentelor privind aspecte relevante cu privire extindere a domeniului de aplicare a deducerii TVA în regiunile din Nord-Est.
(b) Constatările anchetei
(357)
Reclamantul a afirmat că autoritățile chineze au stabilit programul de revitalizare a regiunii de Nord-Est în 2003, pentru a relansa baza industrială veche din orașul Dalian și din cele trei provincii de Nord-Est, Liaoning, Jilin și Heilongjiang, care constituie centrul tradițional al industriei siderurgice chineze. Conform plângerii, autoritățile chineze au creat o bancă specială, Northeast Revitalisation Bank (NRB = banca de revitalizare a regiunii de Nord-Est sub controlul Consiliului de Stat, cu mandatul de a finanța sprijinul pentru revitalizarea vechiului centru al industriei grele din Nord-Est.
(358)
De asemenea, plângerea a menționat subvențiile oferite în cadrul acestui program de către Export-Import Bank of China („ExIm Bank”) prin intermediul sucursalei sale de la Dalian, pentru o sumă totală de 5 miliarde RMB în credite de export și alte „credite cu cost redus” în valoare de 150 de milioane RMB în economii pentru întreprinderile locale începând din noiembrie 2003. Plângerea a raportat, de asemenea, faptul că împrumuturile ar fi fost, de asemenea, extinse la întreprinderi insolvabile pentru a consolida competitivitatea întreprinderilor de stat aflate în dificultate care au beneficiat de un acces disproporționat la resurse financiare în ciuda faptului că dețineau cea mai mare cotă de credite neperformante din țară.
(359)
În absența cooperării din partea autorităților chineze, Comisia își bazează decizia privind acest program pe informațiile conținute în reclamație și în Nota de decizie a SUA din 17 noiembrie 2008 privind anumite țevi pentru conducte de transport și canalizări fără sudură din aliaj de oțel și din oțel cu carbon (paginile 21 și 22) (Registrul Federal Vol. 73, nr. 227, pagina 70961 / 24 noiembrie 2008), ajustate în mod corespunzător, după caz, astfel cum s-a menționat la considerentul (252) de mai sus.
(360)
Acest program conferă un avantaj pentru societățile beneficiare sub formă de: (i) granturi sub formă de subvenții ale dobânzilor la export; (ii) restituiri de TVA pentru achiziționarea de active imobilizate.
(361)
În ceea ce privește (i) subvenții ale dobânzilor la export, furnizarea de subvenții la dobânzi constituie o subvenție sub formă de grant în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. Decizia SUA se referă la acest program ca „Fondu de dezvoltare a comerțului exterior” mai degrabă decât „Program de revitalizare a regiunii Nord-Est”, astfel cum s-a menționat și în plângere. Acest program este gestionat de autorităților provinciei Liaoning (și anume Liaoning Biroul provincial de comerț exterior și cooperare economică din Liaoning și Departamentul de finanțe din Liaoning). Proiectele eligibile le includ pe cele întreprinse de întreprinderile exportatoare, printre altele pentru a îmbunătăți competitivitatea bazei lor de exporturi și a explora piețele internaționale. Întrucât aceste subvenții sunt condiționate de rezultatele la export, acest program este specific în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.
(362)
În ceea ce privește punctul (ii), al rambursărilor de TVA, pentru achiziționarea de active imobilizate, acestea constituie o subvenție sub formă de venituri nepercepute de către Stat în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acest program prevede că contribuabilii la TVA din anumite sectoare, poate să deducă TVA pentru achizițiile de active imobilizate din TVA pentru vânzările de produse finite. Această deducere de TVA este limitată la întreprinderile situate în regiunea de Nord-Est și este, prin urmare, specifică diferitelor regiuni în sensul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(c) Calculul valorii subvenției
(363)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. În absența unor cuantificări precise în altă parte, cea mai adecvată sursă de informații pentru evaluarea acestui avantaj acordat producătorilor-exportatori a fost o decizie comparabilă (bazată pe natura similară a programului) adoptată de autoritățile SUA.
(364)
Astfel, nivelul total al subvenției stabilite pentru Programul de revitalizare a regiunii de Nord-Est în cursul PA pentru toate societățile care nu au cooperat se fixează la 0,18 %, ceea ce corespunde ratei cumulate pentru subvențiile și rambursările de TVA primite în cadrul Programului pentru Fondul de dezvoltare a comerțului exterior, astfel cum a fost stabilit în Nota de decizie a SUA din 17 noiembrie 2008 privind anumite țevi pentru conducte de transport și canalizări fără sudură din aliaj de oțel și din oțel cu carbon (paginile 21 și 22) (Registrul Federal Vol. 73, nr. 227, pagina 70961 / 24 noiembrie 2008). În ceea ce privește anchetele efectuate de către autoritățile SUA, este de remarcat faptul că metodologia utilizată pentru calculul valorii avantajului din programele similare este în mod substanțial aceeași cu cea utilizată de Uniune (85).
(a) Temei juridic
(365)
Temeiul juridic este constituit de măsurile de administrare temporară a ajutorului financiar la exportul produselor de înaltă tehnologie și a echipamentelor de producție din provincia Liaoning, stabilite la 16 decembrie 2004.
(b) Constatările anchetei
(366)
Plângerea a susținut că acest program oferă asistență societăților în vederea extinderii exportului de produse de înaltă tehnologie și că sprijină dezvoltarea întreprinderilor situate în provincia Liaoning. Programul este gestionat de Biroul pentru comerț exterior și cooperare economică al provinciei Liaoning, de Direcția finanțe din Liaoning și de Comisia economică a provinciei Liaoning. Autoritățile SUA au constatat că acest program poate face obiectul unor măsuri compensatorii în decizia privind Line Pipe menționată mai sus (a se vedea considerentul (359)).
(367)
Acest program conferă un avantaj sub forma unui transfer direct de fonduri din partea autorităților chineze utilizate pentru a plăti dobândă pentru împrumuturile acordate de bancă, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. Împrumuturile pentru exporturi reprezintă împrumuturi pe termen scurt obținute de întreprinderile situate în provincie, care fabrică produse de înaltă tehnologie și echipamente de producție, de la bănci și instituții financiare nebancare, din cauza lipsei de fonduri necesare pentru producție și exploatare între momentul întocmirii declarației de export al produselor și momentul primirii plății. Întreprinderile eligibile trebuie să realizeze exporturi în valoare de mai mult de 1 milion EUR și să exporte produse care intră în domeniul de aplicare al „Catalogului de export al produselor de înaltă tehnologie din China” sau în domeniul de aplicare al echipamentelor de producție. Acest program este, prin urmare, specific în temeiul articolului 4 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece se limitează la întreprinderile care îndeplinesc aceste criterii. Programul este, de asemenea, condiționat de rezultatele la export în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. De asemenea, programul este specific anumitor regiuni în temeiul articolului 4 alineatul (3), deoarece se limitează la întreprinderile situate în regiunea geografică desemnată în nord-estul Chinei.
(c) Calculul valorii subvenției
(368)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. În absența unei cuantificări precise în altă parte, cea mai adecvată sursă de informație pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost o decizie comparabilă (pe baza asemănării în privința naturii programului) a autorităților SUA.
(369)
Rata subvenției astfel obținute în cursul PA pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la 0,43 %, care corespunde ratei dobânzii aferente programului de acordare de subvenții la dobândă pentru exporturi, astfel cum au fost stabilite în memorandum-ul Deciziei SUA din 17 noiembrie 2008 privind tuburile și țevile sudate circulare din oțel cu carbon (Line Pipe) (pagina nr. 23) (Registrul federal Vol. 73, nr. 227, pagina 70961/24 noiembrie 2008). În ceea ce privește investigațiile efectuate de către autoritățile americane, este de remarcat faptul că metodologia utilizată pentru calculul valorii avantajului din programe similare este în esență aceeași cu cea utilizată de Uniune (86).
(a) Constatările anchetei
(370)
Plângerea se referă la programul precedent de subvenții la dobândă pentru exporturi, care este eligibil numai în legătură cu „împrumuturile pentru exporturi” restante. Autoritățile SUA au constatat, de asemenea, că acest program poate face obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul deciziei privind Line Pipe.
(371)
Temeiul juridic este constituit de „măsurile de administrare temporară a ajutorului financiar la exportul produselor de înaltă tehnologie și al echipamentelor de producție din provincia Liaoning”, stabilite la 16 decembrie 2004.
(372)
Acest program constituie un avantaj sub forma unui transfer direct de fonduri din partea autorităților chineze în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. Subvenția conferă un avantaj în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantaj egal cu diferența dintre suma plătită de beneficiari și suma pe care ar fi plătit-o pentru un împrumut comercial comparabil în absența programului. Aceste împrumuturi sunt acordate de guvern prin intermediul băncilor sale de susținere a politicilor și prin intermediul băncilor comerciale deținute de stat (SOCB) (a se vedea analiza de la considerentele (157) - (180) de mai sus). Aceste împrumuturi pentru exporturi sunt specifice, în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece sunt condiționate de rezultatele la export și, de asemenea, în temeiul articolului 4 alineatul (3), deoarece se limitează la întreprinderi situate într-o regiune geografică desemnată în China.
(b) Calculul valorii subvenției
(373)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. În absența unei cuantificări precise în altă parte, cea mai adecvată sursă de informație pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost o decizie comparabilă (pe baza asemănării în privința naturii programului) a autorităților SUA.
(374)
Rata subvenției astfel obținute în cursul PA pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la 1,05 %, care corespunde mediei aritmetice a ratelor dobânzilor aferente programului de acordare de împrumuturi pentru exporturi, astfel cum au fost stabilite în memorandum-ul Deciziei SUA din 17 noiembrie 2008 privind tuburile și țevile sudate circulare din oțel cu carbon (Line Pipe) (pagina nr. 23) (Registrul federal Vol. 73, nr. 227, pagina 70961/24 noiembrie 2008). În ceea ce privește investigațiile efectuate de către autoritățile americane, este de remarcat faptul că metodologia utilizată pentru calculul valorii avantajului din programe similare este în esență aceeași cu cea utilizată de Uniune (87).
(a) Constatările anchetei
(375)
Plângerea afirmă că programul „Cinci puncte, o linie de coastă" a fost introdus la 21 ianuarie 2006 de guvernul provinciei Liaoning. Guvernul provinciei Liaoning oferă subvenții anumitor întreprinderi situate în zona respectivă. Prima prioritate este acordată întreprinderilor situate în cele cinci zone-cheie ca baze de producție pentru export. Tratamentul preferențial include o serie de avantaje, inclusiv o rată redusă a impozitului pe profit de 15 % pentru întreprinderile certificate ca întreprinderi „de înaltă tehnologie”; scutirea de la plata impozitului pe profit pentru întreprinderile de înaltă tehnologie „în care a investit statul”; prioritate să primească subvenții la dobândă; privilegii de gestionare economică; și scutiri de la plata taxelor guvernamentale. Potrivit plângerii, China Development Bank (CDB), o bancă de stat de susținere a politicilor, a acordat împrumuturi preferențiale în cadrul acestui program.
(376)
Autoritățile SUA au constatat că acest program poate face obiectul unor măsuri compensatorii în decizia privind Line Pipe menționată mai sus.
(377)
Temeiul juridic al acestui program este „avizul provinciei Liaoning de încurajare a extinderii deschiderii în principalele zone de coastă în curs de dezvoltare.” Comisia pentru dezvoltarea și reforma provinciei Liaoning și Biroul de finanțe din Liaoning gestionează subvențiile la dobândă, iar Autoritatea pentru parcuri industriale, industrie și comerț din Beigang (municipalitatea Huludao) administrează scutirile de taxe acordate în cadrul acestui program.
(378)
Acest program oferă avantaje financiare sub forma unui transfer direct de fonduri din partea autorităților chineze în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și/sau sub formă de venituri nepercepute sau necolectate în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Aceste subvenții reprezintă un avantaj în temeiul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, avantaj egal cu cuantumul subvenției și/sau cu scutirile de impozite/taxe. Aceste subvenții sunt specifice, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece se limitează la anumite întreprinderi situate în jurisdicția desemnată a autorității provinciei Liaoning. Prima prioritate pentru acordarea acestor subvenții este acordată întreprinderilor înființate în cele cinci zone-cheie ca baze de producție pentru export și, prin urmare, sunt, de asemenea, specifice în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, în măsura în care acestea sunt condiționate de rezultatele la export.
(b) Calculul valorii subvenției
(379)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. În absența unei cuantificări precise în altă parte, cea mai adecvată sursă de informație pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost o decizie comparabilă (pe baza asemănării în privința naturii programului) a autorităților SUA.
(380)
Rata subvenției astfel obținute în cursul PA pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la 0,30 %, care corespunde ratei dobânzii aferente acestui program astfel cum a fost stabilită în memorandum-ul Deciziei SUA din 17 noiembrie 2008 privind tuburile și țevile sudate circulare din oțel cu carbon (Line Pipe) (pagina nr. 23) (Registrul federal Vol. 73, nr. 227, pagina 70961/24 noiembrie 2008). În ceea ce privește investigațiile efectuate de către autoritățile americane, este de remarcat faptul că metodologia utilizată pentru calculul valorii avantajului din programe de finanțare este în esență aceeași cu cea utilizată de Uniune (88).
3.3.9.3. Subvenții în cadrul programului pentru știință și tehnologie din provincia Jiangsu
(a) Temei juridic
(381)
Temeiul juridic al acestui program este constituit de măsurile administrative privind platformă de serviciu public știință și tehnologie a provinciei Jiangsu [Sukeji (2006) nr. 102; Sucaijiao (2006) nr. 22].
(b) Constatările anchetei
(382)
Plângerea afirmă că acest program oferă, printre altele, subvenții anumitor întreprinderi. Guvernul Chinei a declarat în răspunsul său la chestionar că niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a folosit acest program sau nu a beneficiat de acest program. Comisia face trimitere la argumentele sale conform cărora autoritățile chineze au fost invitate să furnizeze, de asemenea, răspunsuri complete la întrebările privind societățile neincluse în eșantion (considerentele (34) - (35) de mai sus). În plus, Comisia observă că plângerea cuprinde printre potențialii beneficiari atât societăți care au fost incluse în eșantion cât și alți producători de OAO neincluși în eșantion și situați în zona vizată de aplicare. Prin urmare, Comisia își bazează concluziile pe datele disponibile la dosar, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, și în special pe informațiile conținute în plângere și pe constatările autorităților americane care au considerat, în Decizia privind sârma de oțel pentru beton precomprimat din Republica Populară Chineză, că acest program a fost pasibil de măsuri compensatorii (89).
(383)
Avantajele financiare acordate sub formă de subvenții își aduc contribuția în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. Aceste subvenții sunt specifice, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază, deoarece nu par să existe criterii sau condiții obiective de eligibilitate pentru avantajele rezultate din acest program (astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază) și, pe baza datelor disponibile, Departamentul pentru Știință și Tehnologie din Jiangsu nu pare să-și fi exercitat puterea discreționară în mod obiectiv.
(c) Calculul valorii subvenției
(384)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. În absența unei cuantificări precise în altă parte, cea mai adecvată sursă de informație pentru evaluarea avantajului acordat producătorilor-exportatori a fost o decizie comparabilă (pe baza asemănării în privința naturii programului) a autorităților SUA.
(385)
Rata subvenției astfel obținute în cursul PA pentru toate societățile care nu au cooperat este stabilită la 0,01 %, care corespunde ratei dobânzii stabilite pentru acest program în memorandum-ul Deciziei SUA din 14 mai 2010 privind sârma de oțel pentru beton precomprimat (pagina nr. 35) (Registrul federal vol. 75, nr. 98, pagina 28557/21 mai 2010). În ceea ce privește investigațiile efectuate de către autoritățile americane, este de remarcat faptul că metodologia utilizată pentru calculul valorii avantajului rezultat din programe de finanțare este în esență aceeași cu cea utilizată de Uniune (90).
3.3.9.4. Subvenții în cadrul programului pentru știință și tehnologie din provincia Hebei
(a) Constatările anchetei
(386)
Plângerea se referă la două subvenții acordate unui producător de OAO, în 2009, în cadrul programului pentru știință și tehnologie al provinciei Hebei, în valoare de 700 000 RMB și de 2.080.000 RMB. Guvernul Chinei a declarat, în răspunsul său la chestionar, că niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu este situată în Hebei și că, prin urmare, informațiile solicitate sunt irelevante pentru anchetă. Comisia face trimitere la argumentele sale conform cărora autoritățile chineze ar fi trebuit să furnizeze, de asemenea, răspunsuri complete la întrebările privind societățile neincluse în eșantion (considerentele (34) - (35) de mai sus). Prin urmare, constatările Comisia se bazează pe datele disponibile la dosar (în acest caz, plângerea), în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(387)
Avantajele financiare furnizate în cadrul acestui program sub formă de subvenții constituie subvenții, având în vedere că acestea reprezintă o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. Acestea constituie un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, avantaj egal cu valoarea subvențiilor. Aceste subvenții sunt specifice, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece sunt acordate numai pentru societățile situate în provincia Hebei.
(b) Calculul valorii subvenției
(388)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. În absența altor informații privind evaluarea acestui avantaj, Comisia și-a bazat constatările pe informațiile cuprinse în plângere. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției astfel calculate a fost raportată la cifra de afaceri totală realizată de beneficiari în cursul PA, ca numitor corespunzător, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(389)
Rata subvenției astfel obținute pentru toate societățile care nu au cooperat este neglijabilă (mai puțin de 0,01 %).
3.3.10. SUBVENȚII AD-HOC
(a) Constatările anchetei
(390)
Plângerea cuprinde o serie de subvenții ad-hoc care ar fi fost acordate anumitor producători de OAO, atât întreprinderi de stat cât și societăți private. Aceste subvenții au fost fie subvenții fie alte scutiri sau reduceri de impozite, inter alia pentru a finanța anumite proiecte sau active. Acestea au fost acordate în contextul politicilor strategice generale pentru modernizarea industriei siderurgice.
(391)
Comisia a cerut autorităților chineze să furnizeze informații privind aceste subvenții ad-hoc. Autoritățile chineze au răspuns că afirmațiile din plângere s-au bazat pe citate din rapoartele anuale și că se pare că niciuna dintre ele nu a vizat societățile incluse în eșantion. Prin urmare, autoritățile chineze au concluzionat că nu este necesar să răspundă afirmațiilor privind tranzacții specifice unor societăți și provincii neincluse în eșantion. În plus, autoritățile chineze au reafirmat una dintre observațiile lor generale potrivit căreia simpla enumerare a anumitor tranzacții ca „subvenții” în raportul anual al unei societăți nu poate fi considerată o dovadă suficientă pentru a lansa o anchetă la adresa acesteia, întrucât „nu constituie elemente de probă prima facie suficiente, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Acordul SMC al OMC”.
(392)
Comisia face trimitere la argumentele sale prin care explică de ce autoritățile chineze au fost invitate să transmită, de asemenea, informații în legătură cu afirmațiile privind subvențiile vizând societăți neincluse în eșantion (considerentele (34) - (35) de mai sus). Comisia și-a bazat concluziile privind aceste subvenții ad-hoc pe datele disponibile la dosar, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.
(393)
Subvenții ad-hoc enumerate în plângere constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, sub forma unui transfer direct de fonduri în ceea ce privește subvențiile și transferurile similare ale resurselor, și în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, sub forma unor venituri nepercepute pentru diferitele scutiri sau reduceri de impozite și/sau taxe la nivel central, provincial sau municipal, în mod normal, exigibile. Comisia remarcă faptul că înseși rapoartele anuale ale diferiților producători de OAO se referă la aceste contribuții financiare ca „subvenții”. La prima vedere, unele dintre aceste subvenții par să fie specifice în drept sau în fapt, în sensul articolul 4 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece, în lipsa cooperării autorităților chineze, acestea sunt considerate a fi acordate unui număr restrâns de întreprinderi siderurgice în sectorul siderurgic încurajat și/sau din cauza modului în care autoritățile abilitate și-au exercitat puterea discreționară pentru acordarea lor. În plus, unele dintre aceste subvenții par, de asemenea, a fi specifice în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece accesul la acestea a fost limitat la anumite întreprinderi situate în regiuni geografice desemnate pe teritoriul unei anumite provincii.
(b) Calculul valorii subvenției
(394)
Comisia a analizat cu atenție informațiile disponibile la dosar privind fiecare dintre aceste subvenții ad-hoc pentru diferiții producători de OAO. Comisia a constatat că unele dintre aceste subvenții nu denaturează schimburile comerciale și/sau conferă sume relativ mici producătorilor de OAO. În schimb, există, de asemenea, o serie de subvenții specifice care par a conferi producătorilor de OAO subvenții ale căror valori sunt semnificative. Având în vedere cele de mai sus și informațiile disponibile la dosar, Comisia consideră că este adecvat să se calculeze rata taxei compensatorii aplicabile în raport cu media simplă rezultată din subvenții și programe fiscale considerate a face obiectul unor măsuri compensatorii în această procedură, în ciuda lipsei de cooperare a autorităților chineze și a producătorilor de OAO vizați.
(395)
Rata subvenției astfel obținute pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la 0,5 %.
3.4. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR DUPĂ COMUNICAREA DEFINITIVĂ
(396)
Autoritățile chineze, un producător-exportator inclus în eșantion (Zhejiang Huadong) și reclamantul au trimis observații cu privire la comunicarea definitivă.
3.4.1. OBSERVAȚIILE AUTORITĂȚILOR CHINEZE CU PRIVIRE LA COMUNICAREA DEFINITIVĂ
(397)
Având în vedere argumentele numeroase și foarte detaliate furnizate de autoritățile chineze și faptul că ar fi imposibilă includerea tuturor acestora în prezentul regulament (inclusiv din cauza prezenței unor informații confidențiale), Comisia a explicat autorităților chineze, în mod bilateral, în scris, toate elementele juridice și factuale care stau la baza respingerii acestor argumente.
3.4.1.1. Aspecte procedurale
(398)
Într-o serie de argumente ale sale cu privire la deschiderea anchetei, autoritățile chineze par să considere că raportul grupului special privind oțelul electrotehnic laminat cu grăunți orientați (grain-oriented electrical steel - GOES) (91) este esențial pentru interpretarea anumitor dispoziții din Acordul SMC și din Regulamentul de bază al UE. De exemplu, autoritățile chineze susțin că raportul grupului special privind GOES (92) a „înlăturat” îndoielile. Comisia a luat notă de constatările grupului special în acest sens și nu contestă unele dintre concluziile acestuia, însă constatările respective nu modifică tratatul sau limbajul legislativ relevant, în special articolul 11.2. și 11.3 din Acordul OMC privind subvențiile sau articolul 9 alineatele (2) și (3) din Regulamentul antisubvenție de bază, care sunt relevante și obligatorii pentru Comisie în cadrul tuturor procedurilor antisubvenție.
(399)
Autoritățile chineze au susținut că Comisia a încălcat articolul 11.2 din Acordul SMC (ASMC) deoarece a deschis această anchetă pe baza unei reclamații care nu conținea nicio dovadă a „existenței, gradului și efectului oricărei (/fiecărei) pretinse subvenții” și, prin urmare, Comisia și-a încălcat obligația în temeiul articolului 11.3 de a examina exactitatea și adecvarea probelor.
Acest argument a trebuit să fie respins. Menționarea de către autoritățile chineze a „existenței, gradului și efectului” subvenției este un citat de la articolul 11.1 din acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii (ASMC) și descrie scopul unei anchete. În opinia Comisiei, aceasta nu are nicio legătură cu articolul 11.2 din acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii, care prevede că reclamantul trebuie să furnizeze „probe suficiente referitoare la existența unei subvenții și, dacă este posibil, a valorii acesteia”, iar reclamația trebuie să conțină informații la care reclamantul are „acces în mod rezonabil”. Comisia a analizat dovezile prezentate de reclamant, care au fost substanțiale, după cum rezultă clar din versiunea pusă la dispoziția părților interesate de reclamație. Serviciile Comisiei au propus deschiderea unei anchete doar după ce au analizat în mod corespunzător exactitatea și adecvarea probelor pe care le consideră dovezi prima facie suficiente.
(400)
Autoritățile chineze au sugerat că fiecare element (contribuție financiară, beneficiu și specificitate) al fiecărei scheme de subvenționare trebuie determinat individual. Comisia este de acord cu autoritățile chineze că afirmațiile referitoare la subvenții trebuie examinate individual. Cu toate acestea, nu este cazul ca dovezile prezentate cu privire la fiecare element al fiecărui program de subvenții să fie în mod obligatoriu examinate separat. De exemplu, dovada existenței specificității pentru un program ar putea fi extrem de importantă pentru determinarea specificității cu privire la alt program, printre altele, în funcție de cât de multe informații privind programele în cauză sunt puse la dispoziția publicului, precum și de măsura în care programele sunt strâns legate și depind de aceeași legislație.
(401)
Autoritățile chineze au susținut că trebuie să existe probe privind valoarea (peste nivelul de minimis) a subvenției în decursul desfășurării anchetei pentru fiecare program și că trebuie să existe suficiente dovezi de subvenționare actuală pentru fiecare subvenție, nu de avantaje „potențiale” sau „probabile”. În această privință, Comisia nu este de acord cu autoritățile chineze, deoarece în Regulamentul de bază sau în Acordul SMC al OMC nu există nicio cerință privind demonstrarea faptului că subvențiile pentru un anumit program sunt peste nivelul de minimis. Nu se contestă faptul că o subvenție trebuie să confere un avantaj în decursul desfășurării anchetei pentru a face obiectul unor măsuri compensatorii și că reclamanții ar trebui să se străduiască să aducă astfel de dovezi. Cu toate acestea, articolul 11.2 din ASMC prevede prezentarea de „probe suficiente” privind subvenționarea pe baza informațiilor la care reclamantul are „acces în mod rezonabil”. Deoarece multe dintre informațiile privind avantajele oferite de subvenții (de exemplu scutiri de impozite, granturi, furnizarea de bunuri) nu sunt disponibile în mod public, este adesea imposibil ca reclamanții să stabilească cu certitudine că subvenția a conferit un avantaj producătorilor produsului în cauză. În astfel de situații, reclamantul trebuie să furnizeze cele mai bune dovezi disponibile care arată că, de exemplu, producătorii produsului în cauză sunt eligibili pentru subvenția respectivă și că programul este încă în vigoare sau oferă avantaje. Nivelul probelor necesare va depinde de faptele cazului în discuție și de câte informații sunt disponibile în mod rezonabil reclamantului.
(402)
Autoritățile chineze au susținut că avizul de deschidere încalcă articolul 22.2 (iii) din ASMC, argumentând că nu se poate considera că simpla repetare a denumirilor atribuite diverselor programe constituie o „descriere” a acestora. Comisia consideră că practicile de subvenționare care urmează să fie anchetate au fost corect descrise în avizul de deschidere prin specificarea schemelor în cauză și, prin urmare, avizul nu încalcă articolul 22.2 (iii) din ASMC.
(403)
Autoritățile chineze au susținut că Comisia a deschis în mod greșit ancheta cu privire la o serie de programe de subvenționare, deoarece a analizat plângerea „în mod global” sau „în totalitate”, mai degrabă decât să examineze fiecare program în parte; de asemenea, autoritățile chineze au afirmat că constatările altor autorități de anchetă cu privire la diverse programe nu sunt, în sine, dovezi suficiente pentru deschiderea anchetei. Astfel cum s-a explicat mai sus (considerentul (400)), serviciile Comisiei au examinat fiecare program. Măsura în care constatările altor autorități cu privire la un anumit program pot constitui o dovadă suficientă pentru deschiderea unei anchete este o chestiune care trebuie analizată de la caz la caz și depinde, într-o anumită măsură, de ce alte informații sunt disponibile în mod rezonabil reclamantului.
(404)
Autoritățile chineze au afirmat (citând informații prezentate de SUA în cauza GOES (93)) că este posibil ca statutul „încurajat” al producătorilor de OAO în cadrul documentelor de planificare ale guvernului să fi fost utilizat în „manieră universală”, pentru a arăta specificitatea. Realitatea este însă alta. Legislația prin care producătorii de OAO sunt clasificați ca „încurajați” (94) (și consecințele care decurg din aceasta) nu constituie (astfel cum afirmă autoritățile chineze) „informații generale cu privire la politica de guvern, fără nicio legătură directă cu programul în cauză”. Având în vedere că aceasta limitează în mod explicit accesul la programe la anumite întreprinderi (sau oferă avantaje preferențiale), este evident că o astfel de legislație are o legătură directă cu programul în cauză.
(405)
Autoritățile chineze au susținut că trebuie să existe probe referitoare la un avantaj actual obținut dintr-un program de subvenționare și că faptul că au existat alte cazuri în care programele au făcut obiectul unor măsuri compensatorii este insuficient, întrucât astfel de constatări se referă la o altă anchetă. Nu se contestă faptul că o subvenție trebuie să confere un avantaj în decursul desfășurării anchetei pentru a face obiectul unor măsuri compensatorii și că reclamanții ar trebui să se străduiască să aducă astfel de dovezi. Cu toate acestea, în scopul deschiderii anchetei, dovada utilizării unui program într-o perioadă rezonabil de recentă poate fi foarte relevantă, de exemplu dacă nu există informații accesibile public cu privire la faptul dacă programul a fost încheiat sau modificat. Trimiterea făcută de autoritățile chineze la grupul special privind GOES (95) (la punctul 7.72 din raportul grupului special) este neconcludentă, deoarece aceasta se referă la situațiile în care este „clar” că nu există nicio subvenționare prezentă, ceea ce nu este cazul aici.
(406)
Autoritățile chineze au susținut că, pentru ca ancheta să fie deschisă, trebuie să existe probe că unii dintre producătorii produsului în cauză au beneficiat efectiv de avantaje în urma unui program. Acest argument nu a putut fi acceptat. Nu există nicio cerință în acest sens în Regulamentul de bază, și nici nu este o cerință a articolului 11.2 din ASMC, care prevede că trebuie prezentate „probe suficiente referitoare la existența unei subvenții…” sau dovezi explicite ale utilizării efective de către anumiți producători. Deoarece multe dintre informațiile privind avantajele oferite de subvenții (de exemplu scutiri de impozite, granturi, furnizarea de bunuri) nu sunt disponibile în mod public, este adesea imposibil ca reclamanții să stabilească cu certitudine că subvenția a conferit un avantaj producătorilor produsului în cauză. În astfel de situații, reclamantul trebuie să furnizeze cele mai bune probe disponibile care arată că, de exemplu, producătorii produsului în cauză sunt eligibili pentru subvenția respectivă și că programul este încă în vigoare sau oferă avantaje. Nivelul probelor necesare va depinde de faptele cazului în discuție și de câte informații sunt disponibile în mod rezonabil reclamantului. Impunerea unei asemenea cerințe asupra reclamanților ar favoriza efectiv sistemele netransparente, față de cele mai transparente care acordă același tip de subvenție.
(407)
Autoritățile chineze au afirmat că Comisia nu le-a oferit o „perioadă rezonabilă” pentru ca acestea să prezinte informațiile necesare în temeiul articolului 12.7 din Acordul SMC. De asemenea, autoritățile chineze au susținut că Comisia nu le-a acordat „ample posibilități” de a prezenta în scris toate probele relevante pentru anchetă în conformitate cu articolul 12.1 din Acordul SMC. Aceste argumente trebuie respinse, deoarece Comisia a acordat o perioadă rezonabilă de timp și posibilități ample pentru ca autoritățile chineze să prezinte informațiile relevante în conformitate cu dispozițiile pertinente ale OMC și ale Regulamentului de bază. Comisia notează că a acordat prelungiri excepțional de generoase ale termenului inițial pentru răspunsul la primul chestionar, perioada totală pentru răspuns crescând astfel de la 37 de zile la aproape 2 luni. Având în vedere, de asemenea, procesul de clarificare, autoritățile chineze au avut la dispoziție mai mult de 3 luni de la deschiderea anchetei pentru a furniza informațiile solicitate. De asemenea, s-a oferit autorităților chineze posibilitatea de a furniza informațiile lipsă până la momentul vizitei de verificare. Comisia notează, de asemenea, că „perioada de timp rezonabilă” trebuie privită în context procedural, întrucât Comisia este mandatată prin Regulamentul antisubvenție de bază să încheie ancheta în termen de 13 luni. Acordarea unor termene chiar mai lungi, astfel cum au solicitat autoritățile chineze, ar fi afectat în mod inevitabil posibilitatea Comisiei de a acționa în mod expeditiv pentru a respecta termenele legale relevante.
(408)
Autoritățile chineze au menționat, de asemenea, cererea de asistență pe care au adresat-o Comisiei cu privire la întocmirea răspunsului la chestionar care, din punctul de vedere al autoritățile chineze, a fost refuzată de Comisie. Aceasta nu corespunde realității, deoarece cererea de asistență a autorităților chineze a fost atât de amplă și de deschisă (adică se referea la fiecare întrebare din chestionar și apendice), încât Comisia nu a putut să ofere asistență autorităților chineze decât pentru problemele specifice cu care se confruntau acestea în privința răspunsurilor, și nu pentru întrebările individuale. Autoritățile chineze au hotărât să nu accepte această ofertă de asistență. De asemenea, Comisia notează faptul că articolul 12.11 din ASMC prevede că sprijinul solicitat trebuie să fie „posibil”, ceea ce nu este cazul unor cereri ample, deschise, care impun o sarcină imposibil de mare asupra autorității de anchetă, în special atunci când chestionarul nu are nevoie de explicații. Comisia observă că autoritățile chineze au o foarte mare experiență în domeniul anchetelor antisubvenție și utilizează serviciile unor avocați externi.
(409)
În ceea ce privește programele de subvenții cuprinse în reclamație care nu au fost folosite de exportatorii incluși în eșantion, autoritățile chineze au susținut că nu ar fi în măsură să furnizeze informațiile cerute cu privire la toate aceste programe în termenul prevăzut de Comisie, din cauza fragmentării industriei siderurgice. Autoritățile chineze au susținut de asemenea că, din cele comunicate de Comisie, nu au înțeles decât târziu în cadrul procedurii consecințele potențiale ale nefurnizării informațiilor cerute cu privire la aceste programe, dat fiind faptul că acestea se refereau la societăți neincluse în eșantion. Pentru început, Comisia constată o contradicție în poziția autorităților chineze, întrucât afirmația acestora cum că nu au dispus de suficient timp pentru a furniza răspunsuri în termenul prevăzut pare să intre în conflict cu alegerea lor deliberată de a nu furniza răspunsuri privind toate programele care nu sunt utilizate de exportatorii incluși în eșantion, deoarece (după cum pretind autoritățile chineze) nu au înțeles scopul solicitării Comisiei și consecințele refuzului de a furniza informațiile solicitate. În orice caz, astfel cum s-a precizat mai sus (considerentul (407)), Comisia a acordat autorităților chineze mai multe prelungiri de termen pentru a le permite să prezinte informațiile solicitate cu privire la toate programele. Prin urmare, timpul total alocat (și anume peste 3 luni, având în vedere procesul de clarificare) a fost mai mult decât suficient pentru a furniza informațiile solicitate. Autoritățile chineze înseși recunosc în mod explicit, în observațiile lor, că este adevărat că au adoptat această poziție conform căreia nu ar fi trebuit să prezinte informații cu privire la aceste alte programe, ceea ce este demonstrat, de asemenea, de faptul că nici măcar nu au încercat să prezinte un răspuns parțial sau incomplet pentru a-și arăta dorința de a coopera, ci pur și simplu nu au transmis niciun fel de informații în acest sens.
(410)
De asemenea, Comisia nu poate accepta argumentul autorităților chineze că nu au înțeles consecințele nefurnizării informațiilor solicitate cu privire la programele care nu sunt utilizate de exportatorii incluși în eșantion. De fapt, Comisia a clarificat aceste consecințe în mai multe rânduri, încă de la începutul procedurii. Mai precis, consecințele necooperării sunt indicate în mod explicit, cu trimitere la dispozițiile relevante din Regulamentul de bază, în avizul de deschidere și în pagina de gardă a chestionarului. De asemenea, Comisia a prezentat răspunsuri ample privind scopul eșantionării și necesitatea ca autoritățile chineze să furnizeze informațiile cerute, dat fiind nivelul ridicat al lipsei de cooperare și posibila examinare a cererilor de tratament individual, în scrisorile sale din 19 martie, 11 aprilie, 4 mai (cerere de clarificare), 7 iunie (scrisoare prealabilă vizitei de verificare) și 14 august 2012. Prin urmare, este imposibil ca autoritățile chineze să nu fi cunoscut sau să fi înțeles greșit consecințele lipsei lor de cooperare cu privire la aceste programe care nu sunt utilizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion. În esență, autoritățile chineze par să fi ignorat faptul că, în calitate de concedent al schemelor de subvenționare presupuse, erau obligate să coopereze și să furnizeze informații cu privire la toate schemele de subvenții presupuse a fi disponibile pentru produsul care face obiectul anchetei.
(411)
De asemenea, autoritățile chineze au făcut o serie de afirmații cu privire la procesul de verificare și la vizita de verificare în sine. Autoritățile chineze au obiectat că din scrisoarea prealabilă verificării transmisă de Comisie nu se putea distinge amploarea verificării informațiilor relevante și îi reproșează Comisiei un presupus refuz de a oferi o prezentare mai specifică a verificării. Autoritățile chineze au adăugat că erau îndreptățite cel puțin la o oarecare „restrângere” a sferei posibile a verificării (de exemplu prin intermediul unei liste scrise, transmise în avans, care să conțină toate întrebările pe care urmau să le pună funcționarii Comisiei) (96) care, în opinia autorităților chineze, nu ar fi putut să fie exhaustivă, având în vedere durata scurtă a vizitei. În ceea ce privește acest ultim aspect, Comisia respinge argumentul autorităților chineze, întrucât nu există niciun temei juridic, nici în ASMC al OMC, nici în Regulamentul antisubvenție de bază al UE, care să acorde un pretins drept la această restrângere a sferei vizitei. De asemenea, nu există nicio hotărâre a OMC care să sugereze măcar că un astfel de drept ar trebui să fie interpretat ca existând.
În ceea ce privește celelalte argumente ale autorităților chineze, Comisia menționează că a trimis, la 7 iunie 2012, o scrisoare detaliată prealabilă verificării care indica în mod clar (i) o propunere de calendar, convenită anterior în mod informal cu autoritățile chineze, (ii) scopul vizitei de verificare, (iii) sfera, conținutul și obiectul vizitei și (iv) posibilitatea de a recurge la aspecte disponibile din cadrul programelor care nu erau utilizate de exportatorii incluși în eșantion (a se vedea mai sus). Pentru a limita necesitatea prezenței funcționarilor relevanți din cadrul autorităților chineze, Comisia a indicat, de asemenea, în ce zi va fi abordat fiecare program în parte. Comisia a mers chiar mai departe pentru a satisface, în spiritul cooperării depline, cererile de detalii suplimentare ale autorităților chineze cu privire la vizitele de verificare, deoarece s-a întâlnit cu reprezentanți ai autorităților chineze, la foarte scurt timp de la solicitarea acestora, pentru a furniza clarificările solicitate cu privire la detaliile vizitelor de verificare. Ulterior, în urma acestei întâlniri, Comisia a răspuns în scris unor cereri suplimentare de clarificări adresate de autoritățile chineze, printr-o serie de comunicări prin e-mail cu autoritățile chineze. Prin urmare, Comisia a făcut tot ceea ce îi stătea în putință pentru a garanta reușita vizitei de verificare, însă autoritățile chineze par să fi ignorat toate aceste eforturi.
3.4.1.2. Furnizarea de OLC și OLR la rate preferențiale
(412)
Autoritățile chineze au susținut că Comisia ar fi trebuit să determine „pragul” de existență a unui organism public înainte de a solicita informații specifice fiecărei tranzacții în apendicele B la chestionarul adresat autorităților chineze. Acest argument nu a putut fi acceptat deoarece nu ar fi practic să se separe ancheta în două etape în acest mod, întrucât Comisia ar trebui să adreseze două cereri separate de informații și să desfășoare două vizite de verificare în China. Pe lângă implicațiile în ceea ce privește resursele, în practică aceasta ar face aproape imposibilă finalizarea anchetei în termenele stabilite. În orice caz, ansamblul probelor (inclusiv datele privind prețurile și cantitățile specifice fiecărei tranzacții) pot fi relevante pentru determinarea organismului public.
(413)
Autoritățile chineze au susținut că absența răspunsului lor la apendicele B destinat întreprinderilor de stat care furnizează OLC și OLR producătorilor de OAO nu ar trebui să conducă la aplicarea articolului 28 din regulamentul de bază și că utilizarea de către Comisie a datelor disponibile reprezintă o încălcare a articolului 12.7 din ASMC. Autoritățile chineze au susținut, de asemenea, că Comisia a solicitat ca apendicele B să fie completat de mai multe societăți irelevante pentru anchetă. Această afirmație trebuie respinsă. Comisia a elaborat apendicele B astfel încât să verifice afirmațiile din plângere și a făcut acest lucru în conformitate cu concluziile organului de apel al OMC din DS379 care stabilesc anumite orientări în ceea ce privește determinarea unui organism public. Afirmația autorităților chineze potrivit căreia „apendicele B nu este destinat numai întreprinderilor de stat” nu corespunde realității. Este adevărat că, inițial, Comisia a cerut tuturor producătorilor de OLC/OLR să completeze apendicele B, dar, în urma răspunsului autorităților chineze la chestionar, ea a limitat cererea sa doar la întreprinderile de stat în cauză pentru a facilita sarcina autorităților chineze de a răspunde la apendicele B (97). În ciuda acestui efort din partea Comisiei, autoritățile chineze și întreprinderile de stat în cauză nu au răspuns la apendicele B, deși este evident (mai ales din plângere) că întreprinderile de stat care furnizează OLC/OLR producătorilor-exportatori de OAO sunt vizate de prezenta anchetă.
(414)
Luând în considerare cele de mai sus, Comisia nu a avut altă soluție decât să aplice articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază, ceea ce a și făcut în deplină conformitate cu Articolul 12.7 din ASMC.
(415)
Autoritățile chineze au afirmat că datele disponibile utilizate de Comisie nu susțin concluzia potrivit căreia „orientările” privind industria siderurgică menționate sunt obligatorii din punct de vedere juridic. Principalul document de planificare a industriei siderurgice pe baza căruia Comisia și-a întemeiat concluziile referitoare la existența unui organism public este Ordinul nr. 35 al CNDR - Politicile de dezvoltare a industriei siderurgice. Comisia a pus o întrebare directă cu privire la statutul juridic al ordinelor CNDR și s-a confirmat că în legislația chineză ordinele sunt obligatorii din punct de vedere juridic, deoarece intră în una dintre cele patru categorii ale dreptului chinez. Prin urmare, această afirmație este în contradicție cu informațiile relevante de la dosar.
(416)
Autoritățile chineze au afirmat că denaturarea pieței constatată de Comisie în sectorul siderurgic nu este relevantă pentru a se determina dacă producătorii de OLC și OLR sunt organisme publice și că această determinare ar fi trebuit să se facă în mod specific pentru entitățile care furnizează OLC și OLR celor două grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion și nu pentru toate întreprinderile de stat care produc OLC/OLR în China, în general. Potrivit autorităților chineze, în cazul în care Comisia nu deține informații referitoare la aceste entități, nu poate efectua determinarea; în caz contrar, ar însemna să tragă o concluzie defavorabilă inadmisibilă. Comisia nu este de acord cu această afirmație. Existența unei denaturări a pieței reprezintă un factor relevant, deși nedeterminant, în cadrul analizei. Constatarea referitoare la existența unui „organism public” în contextul acestei proceduri vizează toți producătorii de OLC/OLR care sunt integral sau parțial de stat, deoarece a fost efectuată pe baza dovezilor referitoare la politica generală și la întregul sector și nu a fost o determinare specifică pentru fiecare întreprindere. Entitățile publice care furnizează OLC/OLR celor doi producători-exportatori incluși în eșantion se se înscriu în mod clar în sfera concluziei privind existența unui organism public și nu s-a considerat necesar să se efectueze o determinare specifică limitată la acestea. În orice caz, autoritățile chineze nu au furnizat în răspunsul lor la chestionarul Comisiei nicio informație care să poată servi la o astfel de determinare specifică.
Argumentul autorităților chineze potrivit căruia Comisia nu poate efectua o determinare în absența unor „date concrete” în ceea ce privește întreprinderile de stat specifice ar însemna că autoritățile chineze ar beneficia efectiv de pe urma lipsei de cooperare (întrucât au refuzat să furnizeze „datele”) și, astfel, ar obține un rezultat „mai favorabil” decât în cazul în care ar fi cooperat, ceea ce reprezintă contrariul unei deducții defavorabile.
(417)
Autoritățile chineze au obiectat susținând că Comisia nu le informase cu privire la analizele efectuate în ceea ce privește existența „mandatării și dirijării” decât în etapa comunicării finale, ceea ce, prin urmare, constituie o încălcare a drepturilor sale la apărare. Cu toate acestea, Comisia nu putea să știe că va ajunge la această concluzie în cadrul etapelor mai timpurii ale anchetei. Această constatare, care este rezultatul tuturor informațiilor și datelor colectate pe parcursul întregii proceduri a fost comunicată de îndată ce a fost efectuată determinarea finală, adică în momentul în care a avut loc comunicarea definitivă. Potrivit plângerii, există subvenții legate de furnizarea de către stat a unor bunuri prin intermediul unor întreprinderi de stat. Ancheta a arătat faptul că politica autorităților publice în cauză, care viza inițial întreprinderile de stat, s-a aplicat, de asemenea, entităților private, ceea ce a dus la concluzia potrivit căreia există mandatare sau dirijare de către autoritățile publice.
(418)
Autoritățile chineze au afirmat că faptele evocate de Comisie nu justifică în niciun fel concluzia că orice organism privat din sectorul siderurgic este mandatat și dirijat de către stat să furnizeze subvențiile pasibile de măsuri compensatorii. Această afirmație a trebuit să fie respinsă. În analizele sale în ceea ce privește mandatarea și dirijarea, Comisia a făcut trimitere la o serie de planuri guvernamentale și documente de orientare politică și a citat secțiuni din aceste documente care indică existența unei legături directe între autoritățile publice și conducerea întreprinderilor siderurgice private și a susținut această constatare cu exemple de măsuri luate de către acești operatori privați.
(419)
Autoritățile chineze au afirmat că în cadrul analizei privind existența mandatării și a dirijării, Comisia nu a reușit să facă distincția între consecințele acțiunii autorităților publice și intenția din spatele acțiunii acestora. Această afirmație a fost, de asemenea, respinsă. Comisia a stabilit existența unei politici a autorităților publice care constă în sprijinirea industriei siderurgice și furnizarea de OLC/OLR prin intermediul organismelor publice (IS) la prețuri inferioare celor de pe piață. S-a stabilit, în continuare, că această politică (din cauza predominanței întreprinderilor de stat și a descurajării exporturilor de OLC/OLR) obliga efectiv producătorii privați să furnizeze industriei interne producătoare de OAO produse la aceleași prețuri ca cele practicate la nivelul întreprinderilor de stat, inferioare prețurilor pieței. Într-adevăr, există dovezi că prețurile practicate de furnizorii privați sunt corelate în mod explicit cu cele ale întreprinderilor de stat. Prin urmare, Comisia a stabilit că unul dintre obiectivele politicii a fost de a mandata și de a dirija organismele private să urmeze aceleași practici ca întreprinderile de stat. Acesta este un caz clasic în care autoritățile publice, direct și prin intermediul întreprinderilor de stat, „își exercită autoritatea” asupra furnizorilor privați. Această politică prezintă toate caracteristicile mandatării sau dirijării, și anume o „acțiune a autorităților publice”, „care se adresează unei anumite părți”, „al cărei obiectiv este o sarcină sau o misiune specială”. Ca ilustrare a intențiilor autorităților publice, anumite dispoziții din Ordinul nr. 35 sancționează societățile care nu acționează în conformitate cu politicile descrise în acesta. Acest lucru arată că autoritățile chineze au intenția de a conduce întreaga industrie siderurgică într-o anumită direcție și demonstrează că societățile care nu se conformează vor suporta consecințele.
(420)
Autoritățile chineze au susținut, de asemenea, că Comisia nu a stabilit faptul că politica autorităților chineze era de a furniza OLC și OLR sectorului OAO și că nu a tras o concluzie în acest sens. Această afirmație a trebuit să fie respinsă. După cum se arată în analiza din considerentele (49) - (72) de mai sus, întreprinderile de stat care furnizează OLC/OLR producătorilor de OAO sunt organisme publice care funcționează ca un braț prelungit al autorităților chineze și este clar că acestea furnizează OLC/OLR producătorilor-exportatori de OAO. De asemenea, s-a stabilit că prețurile acestor materii prime nu reflectă valorile pieței. Prin urmare, se concluzionează că, prin aceste întreprinderi de stat, autoritățile chineze aplică o politică de furnizare a OLC și OLR la prețuri mici.
(421)
Autoritățile chineze au afirmat că Comisia a concluzionat în mod eronat că ele controlează sectorul siderurgic în general și că industria siderurgică respectă anumite linii directoare, dar nu a concluzionat că furnizarea de oțel sectorului OAO la prețuri inferioare prețurilor pieței reprezintă un obiectiv al acestei politici. Această afirmație a trebuit să fie respinsă. Astfel cum se explică în considerentul (419) de mai sus, Comisia a constatat că politica autorităților publice implică intenția de a dirija furnizorii privați în direcția aplicării practicilor întreprinderilor de stat în materie de furnizare la prețuri inferioare prețurilor pieței.
(422)
Autoritățile chineze au susținut că Comisia nu a formulat nicio constatare potrivit căreia există o intenție specifică din partea autorităților chineze de a aduce o contribuție financiară reală în discuție în cazul furnizării de OLC și OLR, astfel cum se prevede în raportul organului de apel intitulat SUA - Anchetă privind taxele compensatorii referitoare la DRAM din Coreea (98). Această afirmație a trebuit să fie respinsă. Acțiunile autorităților publice în cauză se bazează pe o politică guvernamentală destinată să dirijeze furnizorii privați să urmeze practicile întreprinderilor de stat în ceea ce privește furnizarea la prețuri inferioare prețurilor pieței. Aceasta nu este o „consecință” sau „un efect secundar al” a unei intervenții din partea autorităților publice, ci scopul acestei intervenției. Este clar că, în acest caz, furnizorii privați de OLC/OLR nu își exercită „libertatea de a alege” pe piață deoarece piața este denaturată prin predominanța întreprinderilor de stat, iar exportul de OLC/OLR este descurajat.
(423)
Autoritățile chineze susțin că Comisia nu a formulat nicio constatare cu privire la organismele private care au furnizat OLC/OLR societăților incluse în eșantion. Această afirmație a trebuit să fie respinsă. Ca și în cazul organismelor publice, Comisia a efectuat, la nivelul întregului sector, determinarea existenței mandatării sau dirijării aplicabile tuturor furnizorilor privați. Având în vedere că politica autorităților publice în cauză se aplică tuturor acestor entități, nu este necesar să se facă o determinare specifică pentru fiecare întreprindere.
(424)
Autoritățile chineze au susținut că Comisia a respins dovezile lor privind procentul din producția chineză de OLC și OLR care provine de la întreprinderile de stat. Tabelul furnizat de autoritățile chineze în acest sens nu poate fi considerat drept element de probă. Autoritățile chineze au refuzat să comunice date de bază înainte și în timpul verificării cu privire la acest tabel care, prin urmare, nu se poate considera că reprezintă o informație fiabilă. Din acest motiv, Comisia a utilizat informațiile din World Steel Capacity Book (Registrul capacităților siderurgice mondiale), care este, în general, acceptat de industria siderurgică mondială.
(425)
Autoritățile chineze au afirmat că Comisia nu a explicat motivul pentru care prețurile OLC și OLR de pe piața mondială constituie referința cea mai adecvată și au făcut trimitere la hotărârea organului de apel în cauza SUA - Lemn de construcție IV potrivit căreia referința externă „trebuie să se raporteze, să se refere sau să fie legată de condițiile de piață predominante în țara furnizoare și să reflecte prețul, calitatea, disponibilitatea, valoarea comercială, transportul și alte condiții de achiziționare sau de vânzare”. Autoritățile chineze afirmă, de asemenea, că noțiunea de „predominanță a autorităților publice” nu poate avea ca rezultat relaxarea acestei jurisprudențe, deoarece, dacă ar fi cazul, nu ar fi deloc posibil să se recurgă la o referință externă. Autoritățile chineze susțin că Comisia nu a respectat cerințele de la articolul 14 din ASMC. Comisia nu este de acord cu această afirmație. Condițiile de piață predominante din China sunt denaturate, după cum a constatat și explicat Comisia în considerentele (49) - (97) de mai sus. Din moment ce oțelul este produs la nivel mondial prin procese similare și este comercializat în toată lumea, cea mai rezonabilă referință externă este prețul mondial, deoarece în cazul în care piața chineză nu ar fi denaturată, prețurile s-ar alinia, probabil, la prețurile mondiale. Autoritățile chineze au furnizat foarte puține informații privind piața oțelului din China, chiar dacă acestea au fost solicitate în mod expres de către Comisie. De asemenea, China nu a propus nicio altă referință cu excepția referinței interne, care nu a fost considerată adecvată din cauza denaturării constatate a pieței.
Autoritățile chineze au susținut că Comisia nu și-a întemeiat concluzia privind specificitatea în ceea ce privește furnizarea de OLC/OLR pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată exclusiv pe altceva decât pe declarația tautologică formulată de către reclamanți în plângere, iar acest lucru nu este suficient pentru a îndeplini cerințele din ASMC. Această afirmație a trebuit să fie respinsă. Atât OLC, cât și OLR sunt utilizate ca materii prime numai de către un număr limitat de întreprinderi, deoarece, în multe sectoare, întreprinderile nu utilizează astfel de produse. Autoritățile chineze în răspunsul lor la chestionar au confirmat că OLC și OLR sunt utilizate numai de către un număr limitat de sectoare industriale. Autoritățile chineze nu au contestat acest fapt în observațiile emise cu privire la comunicarea definitivă. Prin urmare, se confirmă că această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază, care este o reproducere a articolului 2.1. litera (c) din ASMC.
3.4.1.3. Împrumuturi și dobânzi preferențiale pentru industria OAO
(426)
Autoritățile chineze au afirmat că băncile nu sunt obligate să respecte orientările industriale, că nu li se dictează decizii comerciale individuale de către guvern și că sectorul bancar nu este predominat de autorități publice. Această afirmație nu poate fi acceptată. Articolele 24 și 25 din Ordinul nr. 35 limitează acordarea de împrumuturi numai la întreprinderile care sunt în conformitate cu politicile naționale de dezvoltare pentru industria siderurgică, prin urmare, afirmația autorităților chineze potrivit căreia băncile nu sunt obligate să respecte politicile industriale este în contradicție cu aceste dovezi. În mod cert, aceste dispoziții restrâng întreprinderile pe care băncile le pot finanța sau nu. De asemenea, afirmația că sectorul bancar nu este dominat de autoritățile publice nu trebuie luată în considerare. În această privință, se menționează că autoritățile chineze nu au furnizat decât informații foarte limitate privind structura acționariatului în sectorul bancar, susținând că nu posedă astfel de informații, deși, în conformitate cu articolul 24 din Legea privind activitățile bancare comerciale, toate băncile sunt obligate să raporteze astfel de informații Comisiei de reglementare a sectorului bancar din China, o agenție de stat autorizat de Consiliul de stat. Celelalte informații din dosarele menționate în prezentul regulament au dus la concluzia că sectorul bancar din China este, într-adevăr, dominat de autoritățile publice (a se vedea considerentele (166)-(169) de mai sus).
În plus față de sursele menționate în prezentul regulament, raportul de țară al FMI nr. 11/321 privind China din noiembrie 2011 prevede că statul este, de asemenea, direct și indirect implicat în sectorul financiar și recomandă reorientarea rolului și responsabilităților autorităților publice din acest sector: autoritățile publice trebuie să înceteze să utilizeze sistemul bancar pentru a îndeplini obiective ample de politică publică și să permită ca deciziile de creditare să se bazeze pe obiective comerciale (99) (100).
(427)
Autoritățile chineze au afirmat că incapacitatea lor de a se conforma cerințelor din apendicele A al chestionarului care le-a fost adresat nu poate fi utilizată în mod valabil pentru a se recurge la datele disponibile, deoarece Comisia nu ar fi trebuit să considere că le revine autorităților chineze sarcina de a furniza date interne și cu caracter sensibil cu privire la tranzacțiile concrete ale băncilor, dintre care multe nu sunt sub nicio formă deținute de stat. Astfel cum se explică în considerentul (426) de mai sus, autoritățile chineze au avut acces cel puțin la unele dintre informațiile solicitate, dar a refuzat să furnizeze răspunsuri la întrebările din apendicele A. În această privință, se observă, de asemenea, faptul că, având în vedere că autoritățile chineze au refuzat să comunice, în cazul multor bănci, date privind proprietatea, Comisia nu a știut care bănci sunt de stat și care nu sunt de stat.
(428)
În ceea ce privește anumite circulare ale PBOC, autoritățile chineze afirmă că sintezele făcute publice ale conținutului circularelor în cauză și depozițiile funcționarilor PBOC sunt suficiente pentru a înlocui circularele efective ale PBOC și că nu ar trebui folosite datele disponibile din cauza necomunicării acestor documente de către autoritățile chineze. Autoritățile chineze au susținut, de asemenea, că Comisia a respins informațiile furnizate cu bună credință, și anume depozițiile funcționarilor PBOC și sinteza circularelor în cauză, menționate la articolul 28 din regulamentul de bază, care prevede că numai informațiile care sunt eronate sau înșelătoare pot să nu fie luate în considerare. În plus autoritățile chineze au susținut că Comisia nu și-a întemeiat concluziile pe datele disponibile efective sau pe informațiile furnizate, ci mai degrabă a impus autorităților chineze să demonstreze că situația analizată în cursul procedurii referitoare la hârtia cretată de calitate superioară nu mai este de actualitate. În acest caz, conform autorităților chineze, constatările formulate pentru hârtia cretată de calitate superioară nu sunt nici măcar în contradicție cu informațiile furnizate de autoritățile chineze, întrucât aceste constatări au fost formulate pe baza informațiilor referitoare, în linii mari, la o perioadă de timp diferită.
În ceea ce privește informațiile extrase de pe site-ul internet al PBOC și depozițiile funcționarilor PBOC, acestea nu au putut fi verificate fără documentele sursă, și anume circularele respective. Comisia nu înțelege de ce, pe de o parte, autoritățile chineze consideră că acestea din urmă sunt documente interne confidențiale și de ce, pe de altă parte, sinteza conținutului lor se presupune a fi publicată pe site-ul internet al PBOC. Constatările privind hârtia cretată de calitate superioară sunt extrem de importante în cazul de față. Faptul că informațiile se refereau la o perioadă de timp diferită de este de o relevanță limitată, întrucât elementele de la dosar (inclusiv plângerea) demonstrează că practicile în cauză nu s-au schimbat de atunci. În ceea ce privește afirmația autorităților chineze potrivit căreia Comisia inversează sarcina probei, se observă că constatările privind hârtia cretată de calitate superioară fac parte din ansamblul dovezilor luate în considerare, dar că nu li se solicită autorităților chineze să le „infirme”. Cooperarea în astfel de anchete reprezintă un proces bidirecțional și toate părțile pot aduce dovezi sau argumente care să infirme alte elemente de probă de la dosar.
(429)
Autoritățile chineze afirmă că Comisia nu a constatat că ratele de referință ale autorităților chineze reflectă o denaturare necomercială (admițând astfel că ratele dobânzii pe piața chineză reflectă, în general, o remunerație adecvată), și că faptul că există doar o limită inferioară pentru ratele dobânzii aplicate împrumuturilor comerciale acționează în detrimentul producătorilor-exportatori care utilizează astfel de împrumuturi mai degrabă decât în beneficiul lor. Fără pragul impus de PBOC, aceste rate ar fi putut fi considerabil mai scăzute. Acest argument este irelevant. Faptul că autoritățile chineze (PBOC) stabilesc în mod arbitrar ratele de referință indică, în primul rând, un comportament necomercial. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de raportul de țară al FMI nr. 11/321 (101) privind China din noiembrie 2011, care se referă la normele în materie de dobânzi.
(430)
Autoritățile chineze au afirmat că Comisia nu a evalua bonitatea părților care fac în mod efectiv obiectul anchetei, așa cum a procedat în procedura privind hârtia cretată de calitate superioară. Drept răspuns, bonitatea producătorilor-exportatori incluși în eșantion nu a fost evaluată, deoarece aceasta este, în orice caz, influențată de politicile industriale și de sprijinul și intervenția din partea statului. Deoarece s-a constatat că sistemul financiar din China este denaturat, ar fi un exercițiu inutil. Nu a existat o astfel de evaluare a bonității în cadrul procedurii privind hârtia cretată de calitate superioară.
(431)
De asemenea, autoritățile chineze obiectează cu privire la determinarea evaluării BB deoarece susține că este „exclusiv represivă” și „în orice caz, motivele Comisiei pentru această selecție nu au fost comunicate într-un mod care să permită o examinare aprofundată.” Pentru autoritățile chineze, în cazul în care Comisia constată că valoarea de referință chineză plus prima de risc BB reprezintă această rată, atunci ea trebuie să explice raționamentul său în acest sens, pentru fiecare producător și fiecare împrumut. Această afirmație a trebuit să fie respinsă. Luând în considerare denaturările și lipsa unei evaluări corespunzătoare de către băncile împrumutătoare, a bonității sau a riscurilor prezentate de producătorii de OAO, Comisia nu putea să ia ratingul de credit al fiecărui producător-exportator (în cazul în care acesta ar fi existat) la valoarea lui nominală. În acest caz, evaluarea BB nu este defavorabilă pentru producătorii-exportatori, deoarece este cel mai bun rating speculativ (non-investment grade) de pe piață.
3.4.1.4. Atribuirea de drepturi de folosire a terenurilor contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată
(432)
Autoritățile chineze au susținut că Comisia a recunoscut că afirmația că drepturile de folosire a terenurilor sunt atribuite ținând cont de concurență este de natură să elimine necesitatea unei valori de referință externe. Autoritățile chineze au susținut de asemenea că în explicația sa cu privire la motivele respingerii afirmației lor, Comisia se concentrează exclusiv pe dovezile autorităților chineze și nu pe informațiile disponibile efectiv. Autoritățile chineze solicită Comisiei să indice baza faptică reală utilizată pentru a stabili că prețurile fixate de autoritățile locale sunt arbitrare, altfel spus, că acestea nu se referă sau raportează la cererea și oferta de terenuri industriale.
Interpretarea autorităților chineze cu privire la această chestiune nu este corectă. Comisia nu a constatat că drepturile de folosire a terenurilor sunt atribuite ținând cont de concurență. Comisia a stabilit că, din cele 13 tranzacții privind drepturile de folosire a terenurilor, doar 6 urmau să facă obiectul unei proceduri de ofertare sau licitație. În ceea ce privește aceste șase cazuri, dovezile prezentate au arătat că ofertele nu erau concurențiale, deoarece nu exista decât o ofertă, iar prețul era stabilit de autorități. Comisia nu înțelege solicitările autorităților chineze privind comunicarea informațiilor disponibile utilizate în ceea ce privește absența unei piețe DFT, din moment ce nu au fost folosite astfel de informații pentru a respinge afirmațiile autorităților chineze pe acest subiect, iar analiza s-a efectuat pe baza informațiilor furnizate de autoritățile chineze și de producătorii-exportatori. Baza faptică utilizată pentru a stabili dacă prețurile sunt fixate în mod arbitrar este indicată la considerentele (114) - (116) de mai sus; este vorba de informații privind tranzacțiile efective comunicate de producătorii-exportatori incluși în eșantion, de sistemul de evaluare a terenurilor intravilane și de ordinul nr. 35.
(433)
Potrivit autorităților chineze, Comisia nu a stabilit specificitatea în temeiul articolelor 2.1 și 2.2 din ASMC și nici nu a justificat în mod clar concluziile sale privind specificitatea pe baza unor elemente de probă pozitive, așa cum prevede articolul 2.4 din ASMC. În plus, aceasta nu a justificat necesitatea ca valoarea beneficiului să se bazeze pe o valoare de referință externă și nici nu a construit valoarea de referință selectată într-un mod conform cu articolul 14 litera (d) din ASMC. Aceste afirmații au trebuit să fie respinse. Concluziile Comisiei privind specificitatea se bazează pe faptul că toate societățile care nu respectă politicile industriale stabilite de stat sunt excluse de la acordarea de DFT, că prețurile sunt adesea stabilite în mod arbitrar de către autorități și că practicile publice sunt neclare și netransparente. Necesitatea de a recurge la o valoare de referință externă a fost explicată și justificată la considerentele (109), (118) și (120)-(121) de mai sus. Deoarece s-a constatat că piața DFT din China este denaturată, nu a fost posibil să se utilizeze o valoare de referință internă, așa cum au propus autoritățile chineze. Comisia nu este de acord cu afirmația că valoarea de referință a fost construită într-un mod neconform cu articolul 14 litera (d) din ASMC. Valoarea de referință Taiwan este considerată drept cel mai adecvat indicator aflat la dispoziția Comisiei și este în concordanță cu recomandările organismului de apel din cazul DS 379.
(434)
Autoritățile chineze susțin că au sugerat ca orice posibilă valoare de referință să fie internă și să se bazeze pe prețurile plătite de întreprinderile chineze care „nu sunt favorizate”; conform autorităților chineze, acest lucru se datorează tocmai faptului că nu există de fapt nicio distincție și că, prin urmare, valoarea subvenției ar fi în mod normal zero. Comisia nu este de acord cu acest argument și, în orice caz, autoritățile chineze nu au furnizat informații privind prețurile DFT plătite de întreprinderile chineze „care nu sunt favorizate”, care ar fi putut, în teorie, să fie utilizate pentru construcția valorii de referință.
(435)
Autoritățile chineze susțin de asemenea că reclamantul nu a furnizat vreun element sau vreo dovadă care să arate că DFT erau atribuite în special unui subset limitat de întreprinderi și că Uniunea nu a făcut constatarea esențială că atribuirea DFT este în mod explicit limitată la anumite întreprinderi sau la întreprinderi „încurajate”. Comisia a constatat că atribuirea DFT este limitată la societățile care respectă politicile industriale stabilite de autoritățile chineze prin ordinul nr. 35 al CNDR [(considerentul (116) de mai sus)].
(436)
Autoritățile chineze au susținut că Comisia nu a efectuat o analiză riguroasă pentru a găsi o valoare de referință care se referă sau se raportează la situația din China și că Comisia nu a făcut tot posibilul pentru a identifica o valoare de referință care să se apropie de condițiile de piață care ar exista în absența denaturării sau, dacă a efectuat o astfel de analiză, nu a explicat rezultatele obținute. Acest argument a trebuit să fie respins. Într-adevăr, Comisia a examinat în detaliu diverșii indicatori și a efectuat o comparație între Taiwan și RPC în ansamblu, precum și între Taiwan și provinciile chineze individuale în cauză. În urma analizelor efectuate, Comisia consideră că Taiwanul (102) reprezintă o valoare de referință adecvată, pe baza ansamblului de informații din dosar, și anume, (i) nivelul de dezvoltare economică și structura economică predominantă în Taiwan și în provinciile chineze relevante și în orașul (103) în care își au sediul producătorii-exportatori cooperanți, (ii) proximitatea fizică a acestor două provincii chineze cu Taiwanul, (iii) nivelul ridicat al infrastructurilor deținute atât de Taiwan cât și de aceste două provincii chineze, (iv) legăturile economice strânse și comerțul transfrontalier dintre Taiwan și RPC, (v) densitatea similară a populației din provinciile chineze vizate și din Taiwan, (vi) similaritatea dintre tipul de terenuri și tranzacțiile utilizate pentru construirea valorilor de referință relevante din Taiwan și din RPC și (vii) caracteristicile demografice, lingvistice și culturale comune atât pentru Taiwan cât și pentru RPC. În plus, provinciile Jiangsu și Zhejiang și orașul Chongqing sunt considerate cele mai importante provincii industriale din RPC. Deși PIB-ul pe cap de locuitor din Taiwan și cel din provinciile chineze și orașul Chongqing nu sunt identice, PIB-ul acestor provincii chineze și al orașului Chongqing a crescut rapid în ultimii ani, ceea ce înseamnă că decalajul față de Taiwan este în curs de a fi anulat.
În plus, date recente par să indice că RPC în ansamblu, precum și cele două provincii și orașul Chongqing înregistrează o rată de creștere a PIB-ului mult mai mare decât Taiwan (104), ceea ce înseamnă că acestea se apropie foarte rapid. Cu toate acestea, este important să se observe faptul că comparația strictă dintre PIB-ul unei țări care nu are o economie de piață (RPC) și PIB-ul unei economii de piață bine stabilite (Taiwan) nu este un element decisiv, în măsura în care este normal ca o țară care nu are o economie de piață să fie, în ceea ce privește PIB-ul, în urma unei economii de piață funcționale. În plus, mulți alți factori, precum normele de planificare sau politica de mediu, pot afecta cererea și oferta de teren industrial. Problema reală este care ar fi „condițiile de piață predominante” cu privire la DFT în RPC dacă aceasta ar fi o economie de piață funcțională și, pe baza tuturor dovezilor, acestea ar fi foarte apropiate de cele din Taiwan.
(437)
Autoritățile chineze susțin de asemenea că, în calculul său, Comisia a utilizat o perioadă de amortizare de 50 de ani, deși nu toate contractele relevante în materie de DFT se bazează pe o perioadă de 50 de ani. Această afirmație este inexactă. Toate DFT a căror atribuire a făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul prezentei anchete s-au bazat pe o perioadă de 50 de ani.
3.4.1.5. Program care constă în furnizarea de energie electrică contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată
(438)
Autoritățile chineze au susținut de asemenea că concluzia privind specificitatea este „complet artificială”, pe motiv că gama de activități economice care plătesc prețul nepenalizat acoperă marea majoritate a economiei chineze. Totodată, autoritățile chineze au contestat concluziile Comisiei privind specificitatea „regională”, în special concluzia că această subvenție este disponibilă doar în zonele geografice în care este stabilit producătorul-exportator. Potrivit autorităților chineze, penalitatea se aplică în mod uniform în toate zonele geografice în care sunt stabiliți toți producătorii-exportatori și, prin urmare, nu există o specificitate regională. Acest argument a trebuit să fie respins. Comisia observă că autoritățile chineze par să își bazeze observațiile exclusiv pe sistemul de tarifare diferențiată pentru categoriile de întreprinderi „încurajate”, „restricționate”, „interzise”, și „autorizate” în conformitate cu decizia nr. 40. Cu toate acestea, Comisia și-a bazat concluziile pe sistemul de tarifare specială a energiei electrice aplicat de municipalitatea extinsă Chongqing, unde unul dintre exportatorii cooperanți incluși în eșantion deține o unitate de producție. Acest exportator beneficiază de un tarif redus la energia electrică, care se aplică în mod specific doar unui subset de societăți din anumite sectoare (și anume, producția de feroaliaje în furnale electronice și fabricarea de îngrășăminte) din cadrul aceleiași categorii de mari utilizatori industriali. Prin urmare, Comisia a concluzionat că tariful redus la energia electrică aplicat doar acestui subset foarte restrâns de societăți aparținând doar sectoarelor eligibile este specific de jure.
În ceea ce privește specificitatea „regională”, considerentul (149) nu se referă la niciun sistem de penalități, așa cum indică autoritățile chineze în observațiile lor. Considerentul respectiv precizează că tariful avantajos la energia electrică aplicat unui subset restrâns de societăți, printre care și producătorul produsului vizat, este limitat la o zonă geografică definită (și anume municipalitatea extinsă Chongqing), care face parte din marea regiune occidentală a Chinei care beneficiază de condiții speciale („regiune încurajată”) conform legislației la care se face referire în același considerent și explicate mai detaliat la considerentul (233) de mai sus. Așa cum se precizează și la considerentul (149), această legislație se referă la prețul energiei electrice, considerat drept unul dintre instrumentele prin care se poate atinge principalul obiectiv strategic: favorizarea dezvoltării acestei regiuni. Constatarea Comisiei, conform căreia această subvenție prezintă o specificitate regională, este prin urmare confirmată.
(439)
Autoritățile chineze au contestat concluziile de la considerentul (146) de mai sus privind specificitatea, bazându-se pe sistemul de tarifare diferențiată între categoriile de întreprinderi „încurajate”, „restricționate”, „interzise”, și „autorizate”. Acestea au explicat încă o dată că diferența dintre prețul plătit pentru energia electrică de un proiect descurajat în mod specific și cel plătit de orice alt utilizator funcționează ca o penalitate sau suprataxă pentru a descuraja anumite proiecte, și nu ca o „reducere” acordată proiectelor încurajate. Autoritățile chineze concluzionează că Comisia trebuie să stabilească ce remunerație ar fi considerată adecvată și că, în cazul de față, Comisia a pornit de la ipoteza că prețul care include penalitatea ar fi remunerația adecvată. Acest argument a trebuit să fie respins. Așa cum s-a explicat în detaliu mai sus, concluzia Comisiei privind contribuția financiară se referă la tariful redus la energia electrică la care această societate are dreptul în calitate de societate care aparține unui subset restrâns de întreprinderi definit în cadrul categoriei mai mari de utilizatori industriali. Argumentele autorităților chineze nu sunt prin urmare relevante în ceea ce privește constatările Comisiei.
3.4.1.6. Programe legate de impozitul pe venit și de alte taxe neutilizate de producătorii din eșantion supuși unor măsuri compensatorii în cadrul stabilirii „ratei reziduale”
(440)
Autoritățile chineze au susținut că Comisia nu a aplicat în mod coerent normele OMC relevante privind eșantionarea conținute în Acordul antidumping al OMC (și anume articolele 6.10, 9.2 și 9.3), deoarece scopul eșantionării ar fi limitarea domeniului de aplicare al anchetei. Acest argument era legat de articolul 19.4 din ASMC al OMC, care limitează valoarea taxei compensatorii la valoarea subvenției „a cărei existență a fost constatată”. Autoritățile chineze au concluzionat că dacă Comisia a considerat că eșantionul selectat nu ține în mod suficient cont de amploarea subvenționării, soluția ar fi fost să se includă mai multe societăți în eșantion. În primul rând, Comisia observă că analogia dintre eșantionarea din anchetele antidumping și cea din anchetele antisubvenție are anumite limite, deoarece, spre deosebire de anchetele antidumping, în anchetele privind taxele compensatorii nu există nicio regulă generală care să prevadă că fiecare exportator beneficiază de o taxă individuală, iar cazurile așa-zis „agregate” sunt autorizate în mod expres. În plus, spre deosebire de ceea ce se întâmplă în cazurile antidumping, autorităților publice li se cere să participe și să răspundă la anchetele privind taxele compensatorii, iar acestea sunt deci în mod implicit incluse în orice „eșantion” stabilit cu scopul de a determina o taxă compensatorie. Altfel spus, acțiunile autorităților publice în calitate de autorități care acordă presupuse subvenții țin întotdeauna de domeniul de aplicare al anchetei privind taxele compensatorii, indiferent de utilizarea unui eșantion de producători-exportatori.
(441)
În ceea ce privește observația autorităților chineze că soluția este să se „includă mai multe societăți în eșantion”, Comisia observă că este exact ceea ce a făcut în cazul de față. Ca urmare a retragerii unuia dintre exportatori, care fusese inițial de acord să coopereze, Comisia a decis să includă un alt exportator în eșantion. Cu toate acestea, la scurt timp după ce această societate a fost informată cu privire la includerea sa în eșantion, aceasta a notificat Comisia că nu mai intenționează să coopereze în cadrul anchetei. Comisia a fost, prin urmare, obligată să limiteze eșantionul la ceilalți doi exportatori incluși în eșantionul inițial și care nu și-au retras cooperarea, pentru a evita orice întârziere suplimentară care ar pune în pericol finalizarea rapidă a anchetei în termenele legale prevăzute. Comisia observă că această încercare nereușită, compromisă exclusiv de comportamentul exportatorilor, arată clar că afirmația autorităților chineze este lipsită de fundament, deoarece nu abordează chestiunea societăților care nu se oferă să facă parte din eșantion sau care se retrag dacă au fost selectate pentru eșantionare.
(442)
În ceea ce privește recurgerea la datele disponibile, autoritățile chineze s-au referit la articolul 12.7 din ASMC și au invocat jurisprudența OMC, considerând că datele din dosar pot fi utilizate doar pentru a înlocui informații lipsă și că absența cooperării nu justifică concluzii lipsite de o bază faptică. Comisia nu înțelege logica acestei afirmații, dat fiind că în formularea concluziei sale a utilizat datele din dosar, așa cum permit dispozițiile OMC și regulamentul de bază, în deplină conformitate cu jurisprudența relevantă a OMC. Așa cum au recunoscut și autoritățile chineze, concluziile din cazul hârtiei cretate de calitate superioară și din diverse decizii ale ministerului comerțului din Statele Unite constituie cele mai bune date aflate la dispoziția Comisiei și sunt utilizate tocmai pentru a acoperi lipsa de informații generată de lipsa de cooperare a autorităților chineze.
Autoritățile chineze au contestat de asemenea utilizarea acestor date, deoarece acestea nu ar reflecta o subvenție actuală și totodată nu ar fi legate în mod specific de produsul în cauză. Comisia observă, în acest sens, că majoritatea acestor programe de subvenționare vizează subvenții nerecurente (de exemplu, granturi, avantaje fiscale legate de investiții în active) care, în mod normal, sunt amortizate pe parcursul mai multor ani și că, prin urmare, beneficiile se prelungesc mult în viitor, chiar și dincolo de perioada de anchetă din acest caz. Atunci când este vorba de subvenții recurente, nu există nicio dovadă că aceste programe s-au modificat de la începutul anchetei în cauză. În ceea ce privește legătura dintre aceste programe și produsul în cauză, Comisia reamintește că toate aceste programe acoperă sectorul oțelului (nu sunt specifice produsului) sau se aplică în regiunea unde exportatorii OAO și-au amplasat fabricile. În absența unor dovezi contrare în dosar, Comisia a decis că este rezonabil să concluzioneze că beneficiile acestor programe reprezintă totuși cel mai adecvat indicator pentru subvenționarea actuală a producătorilor produsului în cauză. Se subliniază că autoritățile chineze au avut numeroase posibilități de a prezenta dovezi contrare cu privire la toate aceste programe, însă au decis să nu le prezinte și, în consecință, Comisia trebuie să recurgă la datele disponibile în dosar, așa cum prevăd regulamentul de bază și ASCM al OMC.
3.4.1.7. Programe de capitaluri proprii
(443)
Autoritățile chineze au susținut că toate aceste programe (dividende neplătite, conversii ale creanțelor în acțiuni și aporturi de capital) nu au fost inițiate în conformitate cu cerințele articolelor 11.2 și 11.3 din ASMC.
Această afirmație a trebuit să fie respinsă. După cum s-a explicat deja în secțiunea referitoare la răspunsul la observațiile autorităților chineze privind deschiderea [considerentele (399) - (406) de mai sus], serviciile Comisiei au analizat dovezile prezentate de reclamant, care au fost substanțiale, după cum reiese clar din versiunea care poate fi consultată de părțile interesate de plângere. Serviciile Comisiei au propus deschiderea unei anchete privind sistemele specifice doar după ce au analizat în mod corespunzător exactitatea și caracterul adecvat al dovezilor pe care le-au considerat dovezi suficiente prima facie.
(444)
În opinia autorităților chineze, programele de capitaluri proprii sunt, atunci când există, subvenții ad-hoc unice, în sensul că vizează doar un anumit beneficiar și nu se aplică în temeiul unei anumite reglementări și, având în vedere că „Comisia știe foarte bine că societățile care fac obiectul taxei reziduale nu numai că nu au primit aceste subvenții, dar nu ar fi putut să le primească, ținând seama de caracterul ad-hoc al acestora”, aceste subvenții nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii. În plus, autoritățile chineze au afirmat că, în măsura în care se formulează concluzii pe baza datelor disponibile, acestea trebuie să se bazeze pe elemente concrete. Din acest motiv, aplicarea de măsuri compensatorii pentru subvențiile ad-hoc acordate altor societăți decât celor despre care se presupune în mod efectiv că au beneficiat de ele constituie o încălcare a articolului 12.7 din ASMC.
Este de precizat faptul că autoritățile chineze nu au răspuns la nicio întrebare pusă în chestionar sau în cererea de clarificare legată de aceste sisteme. Prin urmare, afirmația autorităților chineze conform căreia „Comisia știe foarte bine că societățile care fac obiectul taxei reziduale nu numai că nu au primit aceste subvenții, dar nu ar fi putut să le primească, ținând seama de caracterul ad-hoc al acestora” nu reprezintă realitatea. Dimpotrivă, în plângere au fost enumerate mai multe societăți care beneficiază de aceste sisteme de capitaluri proprii, fără a se susține că această listă este exhaustivă. Din moment ce autoritățile chineze nu au furnizat nicio informație privind natura sau eligibilitatea acestor sisteme, Comisia nu are altă opțiune decât să se bazeze pe datele disponibile.
3.4.2. OBSERVAȚIILE SOCIETĂȚII ZHEJIANG HUADONG
3.4.2.1. Atribuirea de drepturi de folosire a terenurilor contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată
(445)
Zhejiang Huadong a susținut că a furnizat Comisiei toate dispozițiile aplicabile care reglementează mecanismele și stabilirea valorii vânzărilor de DFT în China și a făcut referire la Dispozițiile privind atribuirea terenurilor de construcție deținute de stat prin apeluri de ofertă, licitații și cotări pentru a demonstra că există o piață imobiliară funcțională în China, unde ofertele și prețurile plătite sunt publice. Aceasta a mai afirmat că piața imobiliară existentă în prezent în China și statisticile oficiale exhaustive privind prețurile DFT disponibile constituie cele mai bune dovezi pentru evaluarea DFT la momentul la care acest producător-exportator le-a achiziționat.
Acest argument a trebuit să fie respins. Comisia explică constatările legate de DFT ale Zhejiang Huadong în considerentul (115) de mai sus. Aceste constatări nu au fost contestate în observațiile pe care societatea le-a transmis după comunicarea concluziilor definitive. Dovezile disponibile arată că piața DFT din China este denaturată, deoarece ofertele examinate la fața locului de către Comisie nu erau competitive, iar prețurile erau fixate în mod arbitrar de către autorități. Baza faptică utilizată pentru a stabili că prețurile sunt fixate în mod arbitrar este indicată la considerentele (114) - (116) de mai sus; este vorba de informații privind tranzacțiile efective comunicate de producătorii-exportatori incluși în eșantion, de sistemul de evaluare a terenurilor intravilane și de ordinul nr. 35 al CNDR.
(446)
Zhejiang Huadong a afirmat că, în conformitate cu articolul 14 litera (d) din Acordul SMC al OMC, prețurile de referință adecvate ar trebui să se raporteze sau să se refere la condițiile de piață existente în țara furnizoare și că, în absența unor astfel de condiții, orice valoare de referință externă trebuie să fie ajustată în mod corespunzător, astfel încât să se evite aplicarea de măsuri compensatorii cu avantaje comparative. Societatea a mai afirmat că, pe baza paragrafului 15 litera (b) din protocolul de aderare a Chinei la OMC, atunci când condițiile existente în China nu pot fi utilizate ca valori de referință adecvate, membrul OMC importator trebuie să ajusteze aceste condiții, în cazul în care este posibil, înainte de a lua în considerare utilizarea unor condiții existente în afara Chinei. Deși Comisia este de acord cu o mare parte din teoria juridică.pe care se bazează această afirmație, aceasta a concluzionat de asemenea că nu există o piață funcțională a terenurilor în China și, din acest motiv, a utilizat o valoare de referință externă pentru prețurile terenurilor. Necesitatea unei valori de referință externe a fost explicată și justificată în considerentele (108), (118) și (120)-(121) de mai sus. Deoarece s-a constatat că piața DFT din China este denaturată, nu a fost posibil să se aplice o valoare de referință internă, așa cum a sugerat Zhejiang Huadong și nu există nicio bază care să susțină ajustarea unei astfel de valori de referință. În plus, conform informațiilor prezentate în ceea ce privește valoarea de referință propusă de Zhejiang Huadong (districtul Xiaoshan, provincia Zhejiang), este neclar și imposibil de verificat dacă informațiile sugerate privind prețurile se limitează la prețurile DFT practicate pentru întreprinderile considerate „nefavorizate”
(447)
Zhejiang Huadong a susținut că alegerea Taiwanului ca valoare de referință nu este rezonabilă și obiectivă din următoarele motive: 1) La momentul la care DFT au fost achiziționate, provincia Zhejiang nu era o regiune dezvoltată cu un PIB ridicat similar cu al Taiwanului; 2) selectarea de către Comisie a prețurilor efective ale terenurilor din Taiwan s-a bazat pe oferte de vânzare a unor terenuri industriale și nu pe prețurile efective pentru o închiriere în scop industrial similară DFT atribuite societății Zhejiang Huadong.
Acest argument a trebuit să fie respins. În ceea ce privește punctul 1), așa cum s-a precizat la considerentul (436), Comisia a examinat în detaliu diverșii indicatori și a efectuat o comparație între Taiwan și RPC în ansamblu, precum și între Taiwan și provinciile chineze individuale în cauză. După efectuarea acestor analize, Comisia consideră că Taiwan este o valoare de referință adecvată, care respectă regulamentul de bază și normele OMC. Cu privire la punctul 2), se observă că Comisia a utilizat cele mai bune informații pe care le-a avut în mod rezonabil la dispoziție.
(448)
Zhejiang Huadong a semnalat o eroare aritmetică în calcularea ratelor inflației utilizate în ajustarea valorii de referință în funcție de inflație. Comisia a luat în considerare această informație și a revizuit calculul în cauză.
(449)
Zhejiang Huadong a afirmat că achiziționarea de DFT pe care ea a efectuat-o nu prezintă nicio specificitate, deoarece toate societățile din China sunt tratate în același mod de legislație. Zhejiang Huadong a susținut de asemenea că Comisia nu a abordat în mod corespunzător chestiunea specificității și că în concluziile definitive nu exista nicio motivare în care să se explice de ce prețul plătit de Zhejiang Huadong conferă un beneficiu.
Acest argument a trebuit să fie respins. Concluziile Comisiei legate de specificitate se bazează pe faptul că toate societățile care nu respectă politicile industriale stabilite de stat sunt excluse de la atribuirea de DFT, pe faptul că prețurile sunt adesea fixate în mod arbitrar de către autorități și pe faptul că practicile publice sunt neclare și lipsite de transparență. Comisia a constatat că atribuirea de DFT este limitată la societățile care respectă politicile industriale stabilite de autoritățile chineze prin ordinul nr. 35 al CNDR [considerentul (116) de mai sus].
3.4.2.2. Furnizarea de OLC contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată
(450)
Zhejiang Huadong a afirmat că, pentru ca procedura să fie rezonabilă și obiectivă, precum și în scopul asigurării coerenței, Comisia ar fi trebuit să preia din aceeași sursă (adică Steel Business Bulletin - SBB) datele privind prețul oțelului pentru toate regiunile reprezentate în coșul de referință atunci când a construit valoarea de referință. În plus, a indicat că SBB furnizează date privind prețul OLC de pe diverse alte piețe decât cele selectate de Comisie și a sugerat adăugarea Mexicului și a Argentinei, dat fiind că aceste țări reprezintă piața emergentă a oțelului pe continentul american. Acest argument a trebuit să fie respins, deoarece, pentru a construi valoarea de referință, Comisia a utilizat date privind prețurile care reflectă cât mai precis posibil situația pieței reale din fiecare țară sau regiune. În ceea ce privește prețurile din Europa (majoritatea fiind state membre ale Uniunii), Comisia a considerat că dispune de date mai detaliate privind prețurile, provenind din MEPS. Dacă ar fi deținut date MEPS pentru celelalte țări selectate, le-ar fi utilizat. În ceea ce privește includerea prețurilor din Mexic și Argentina, trebuie observat că acestea sunt piețe relativ mici în comparație cu China și cu celelalte țări/regiuni utilizate în panoul de referință al Comisiei.
Comisia și-a revizuit calculul marjei de subvenție pentru acest sistem în urma unei corecții aduse prețurilor de referință construite pentru oțelul laminat la cald și oțelul laminat la rece. Această corecție a vizat prețurile oțelului din Brazilia, utilizate pentru a construi valoarea de referință și care, în mod eronat, includeau taxele în calculele comunicate de părți.
(451)
Zhejiang Huadong a mai afirmat că concluzia Comisiei privind specificitatea este nejustificată (fără elemente de probă care să o susțină) și nefondată, și, prin urmare, presupusa subvenție prin furnizarea de oțel laminat la rece contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată nu este pasibilă de măsuri compensatorii. Zhejiang Huadong a susținut că, dacă există, beneficiul care decurge din furnizarea de oțel laminat la cald și oțel laminat la rece contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată nu este limitat la anumite sectoare sau întreprinderi, ci este conferit în mod universal tuturor achizitorilor și utilizatorilor potențiali din toate sectoarele economice.
Acest argument a trebuit să fie respins. Autoritățile chineze au formulat aceeași observație, iar Comisia a răspuns la aceasta la considerentul (415) de mai sus. Cumpărătorii „potențiali” se limitează, prin definiție, la anumite întreprinderi.
3.4.3. OBSERVAȚIILE RECLAMANTULUI
3.4.3.1. Furnizarea de apă și energie electrică contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată
(452)
Reclamantul a susținut că, din cauza denaturărilor și a influenței statului asupra piețelor de apă și energie electrică din China, Comisia ar fi trebuit să utilizeze valori de referință internaționale și să calculeze avantajele acestor sisteme în conformitate cu articolul 6 litera (d) punctul (ii) din regulamentul de bază.
Acest argument a trebuit să fie respins. În acest caz particular, dovezile din dosar nu au permis Comisiei să constate că piețele de energie electrică și apă sunt denaturate într-o măsură care ar justifica recurgerea la o valoare de referință externă.
3.4.3.2. Anumite programe fiscale privind întreprinderile cu investiții străine (IIS)
(453)
Reclamantul a susținut că Comisia ar fi trebuit să cuantifice valoarea subvenției pentru cele două programe fiscale legate de IIS, mai precis creditul pentru impozitul pe profit pentru achiziționarea de echipamente de producție produse la nivel național și exonerările fiscale (scutire totală timp de doi ani și reducere la jumătate în următorii trei ani) în beneficiul IIC productive, ținând cont de lipsa de cooperare a autorităților chineze și de faptul că acestea ar fi trebuit să furnizeze dovezi că niciun avantaj rezultat din aceste programe nu a fost conferit producătorilor de produse OAO în cursul perioadei de anchetă.
Acest argument a trebuit să fie respins. Așa cum s-a explicat deja la considerentul (282) de mai sus, pentru a reduce povara administrativă pentru toate părțile implicate și luând în considerare situația specială legată de viitoarea încetare a acestor sisteme, Comisia a decis să nu se instituie măsuri compensatorii pentru aceste programe.
3.5. VALOAREA SUBVENȚIILOR CARE POT FACE OBIECTUL UNOR MĂSURI COMPENSATORII
(454)
Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, exprimată ad valorem, pentru societățile investigate, este cuprinsă în tabelul de mai jos:
Producător-exportator
MARJĂ DE SUBVENȚIE DEFINITIVĂ (%)
HUADONG GROUP
23,8
PANHUA GROUP
29,7
UNION STEEL CHINA
26,8
SOCIETĂȚILE CARE AU COOPERAT ȘI NU AU FOST INCLUSE ÎN EȘANTION
26,8
TOATE CELELALTE SOCIETĂȚI
44,7
(455)
În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din regulamentul de bază, marja de subvenție totală pentru societățile care au cooperat și nu au fost incluse în eșantion este calculată pe baza marjei de subvenție medii totale ponderate stabilite pentru societățile care au cooperat și au fost incluse în eșantion, adică 26,8 %.
(456)
În ceea ce-i privește pe toți ceilalți exportatori din Republica Populară Chineză, Comisia a început prin a stabili nivelul de cooperare. Comparația dintre datele Eurostat privind importurile și volumul exporturilor produsului în cauză către Uniune, așa cum a fost declarat pentru perioada anchetei de către societățile care au cooperat, arată un grad scăzut de cooperare din partea producătorilor-exportatori din Republica Populară Chineză, și anume 58 %. Având în vedere acest nivel redus de cooperare, rata de subvenție totală pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la nivelul total al ratelor de subvenție, așa cum a fost stabilit pentru toate societățile care nu au cooperat pentru ansamblul sistemelor examinate, adică 44,7 %.
4. PREJUDICIUL
4.1. PRODUCȚIA DIN UNIUNE ȘI INDUSTRIA DIN UNIUNE
(457)
Toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale din Uniune pentru perioada examinată.
(458)
În perioada de anchetă, au fost fabricate OAO de către 22 de producători din Uniune. Pe baza informațiilor menționate în considerentul precedent, producția totală din Uniune a fost estimată la circa 4 018 310 tone în cursul PA. Producătorii din Uniune care reprezintă producția totală din Uniune constituie industria din Uniune în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în cele ce urmează „industria din Uniune”.
4.2. STABILIREA PIEȚEI RELEVANTE DIN UNIUNE
(459)
S-a constatat în cursul anchetei că o parte semnificativă a producției producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost destinată utilizării captive, adică adesea a fost pur și simplu transferată (fără factură) și/sau livrată la prețuri de transfer în cadrul aceleiași societăți sau aceluiași grup de societăți, în vederea prelucrării ulterioare în aval.
(460)
Pentru a stabili dacă au fost aduse sau nu prejudicii industriei din Uniune și pentru a determina nivelul consumului și diferiții indicatori economici referitori la situația industriei din Uniune, s-a examinat dacă și în ce măsură utilizarea ulterioară a producției de produs similar din industria din Uniune trebuie luată în considerare în cadrul analizei.
(461)
Pentru a avea o imagine cât mai completă cu putință a situației industriei din Uniune, au fost culese și analizate date privind întreaga activitate legată de OAO și s-a stabilit apoi dacă producția este destinată utilizării captive sau pieței libere.
(462)
În ceea ce privește volumul și prețurile vânzărilor de pe piața Uniunii, precum și cota de piață, s-a constatat că o analiză și o evaluare semnificative ale acestor indicatori trebuie să se concentreze asupra situației predominate de pe piața liberă.
(463)
Cu toate acestea, ceilalți indicatori economici nu au putut fi analizați în mod rezonabil decât făcându-se referire la întreaga activitate, ceea ce înseamnă că au fost incluse utilizarea și vânzările captive. Producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității de producție, investițiile, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile și capacitatea de a atrage capital depind de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau vândută pe piața liberă.
4.3. CONSUMUL LA NIVELUL UNIUNII
(464)
Produsul similar este vândut de către industria din Uniune unor clienți neafiliați și vândut/transferat unor societăți afiliate pentru prelucrare ulterioară, de exemplu în centrele de servicii siderurgice.
(465)
La calcularea consumului aparent de OAO din Uniune, instituțiile au adăugat volumul total al importurilor de OAO în Uniune, astfel cum a fost raportat de Eurostat și volumul vânzărilor și al utilizării captive în Uniune de produs similar fabricat de industria din Uniune, astfel cum a fost raportat în plângere și cum a fost verificat în cursul vizitelor de verificare pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(466)
Datele Eurostat privind importurile se bazează, cu toate acestea, pe coduri NC complete și este clar că, pentru o parte din aceste coduri NC, importurile nu constituie produsul în cauză.
(467)
Pe această bază, consumul total la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
2008
2009
2010
IP
Consum (în tone)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indice (2008=100)
100
75
88
93
(468)
Consumul total de pe piața Uniunii a scăzut cu 7 % în cursul perioadei examinate. Între 2008 și 2009 s-a înregistrat o scădere de aproximativ 25 % ca urmare a efectelor negative ale crizei economice mondiale, în special asupra industriei construcțiilor. După aceea, nivelul consumului a început să se redreseze și a crescut în total cu 24 % între 2009 și perioada de anchetă, dar tot a fost sub nivelul inițial din 2008.
4.4. IMPORTURILE DIN ȚARA ÎN CAUZĂ ȘI COTA DE PIAȚĂ
(469)
Importurile în Uniune provenite din RPC au cunoscut următoarea evoluție în cursul perioadei examinate:
2008
2009
2010
PA
Volumul importurilor provenind din RPC (tone)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indice (2008=100)
100
32
98
149
Cota de piață (%9
9,1
3,9
10,2
14,6
Indice (2008=100)
100
43
112
160
Sursă:
Eurostat
(470)
În pofida scăderii consumului, volumul importurilor din RPC a crescut semnificativ cu 49 % în cursul perioadei examinate. Din cauza efectelor negative ale crizei economice, volumul importurilor din RPC a scăzut drastic în 2009. Cu toate acestea, volumul importurilor din RPC a început să se redreseze într-un ritm extrem de rapid, astfel încât între 2009 și perioada de anchetă s-a înregistrat o creștere impresionantă de 367 %.
(471)
În mod similar, cota de piață deținută de aceste importuri a crescut cu 60 % în cursul perioadei examinate. Deși din 2008 până în 2009 a scăzut cu mai mult de jumătate, între 2009 și perioada de anchetă a urmat o tendință de creștere impresionantă și a crescut cu 275 %.
4.4.1. PREȚURILE IMPORTURILOR ȘI SUBCOTAREA PREȚURILOR
Importurile din RPC
2008
2009
2010
PA
Preț mediu în EUR/tonă
875
728
768
801
Indice (2008=100)
100
83
88
91
Sursă:
Eurostat
(472)
Prețul mediu de import din RPC a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate. Între 2008 și 2009, acesta a scăzut în mod semnificativ cu 17 %, apoi a crescut cu 5 puncte procentuale între 2009 și 2010 și cu încă 3 puncte procentuale în perioada de anchetă.
(473)
Prețurile de import din RPC au rămas permanent mai mici decât prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe parcursul întregii perioade examinate. Așa cum s-a evidențiat în tabelul de mai sus, deși în 2009, când criza economică se afla în punctul său culminant, nici măcar reducerea prețului cu 17 % nu a putut contribui la menținerea cotei de piață a importurilor din China, într-un moment în care consumul a scăzut brusc, iar piața a înregistrat un declin semnificativ, subcotarea continuă din anii următori explică creșterea impresionantă constantă a cotei de piață deținute de importurile din RPC între 2009 și perioada de anchetă.
(474)
Pentru a putea determina subcotarea prețurilor în perioada de anchetă, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespondente pe tip de produs pentru importurile de la producătorii chinezi care au cooperat, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește costurile posterioare importului.
(475)
Costurile ulterioare importului menționate în considerentul de mai sus au fost calculate pe baza datelor verificate din partea a doi importatori neafiliați ai produsului în cauză.
(476)
Prețurile au fost comparate în funcție de tip, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, marjele medii ponderate de subcotare ale producătorilor-exportatori chinezi au fost de 20,2 %.
(477)
În urma comunicării concluziilor, un producător-exportator a solicitat informații suplimentare privind calcularea subcotării prețurilor, în cazurile în care nu era o corespondență exactă între tipul de produs exportat din RPC și tipul de produs vândut pe piața Uniunii de industria din Uniune. El a întrebat, de asemenea, dacă a fost efectuată o ajustare pentru a ține cont de diferențele fizice în acele cazuri în care s-a constatat că nu există o corespondență exactă.
(478)
În cazurile în care nu exista o corespondență exactă între tipul de produs exportat și tipul de produs vândut de industria din Uniune, Comisia a comparat tipul de produs exportat cu cel mai asemănător tip de produs vândut de industria din Uniune. În aceste cazuri s-a realizat o comparație cu cel mai asemănător tip de produs, singura diferență fiind grosimea substratului.
(479)
În cazul în care existau mai multe tipuri de produs foarte asemănătoare, Comisia a comparat tipul de produs exportat cu cel mai ieftin tip de produs vândut pe piața Uniunii, indiferent dacă acest tip de produs mai ieftin avea un substrat mai gros sau mai subțire. Prin urmare, nu a fost considerată necesară nicio ajustare pentru a ține cont de diferențele fizice.
5. SITUAȚIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI DIN UNIUNE
5.1. OBSERVAȚII PRELIMINARE
(480)
În temeiul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, instituțiile au examinat toți factorii și indicii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
(481)
Datele furnizate de reclamant pentru toți producătorii de OAO din Uniune, contraverificate cu alte surse disponibile și datele verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate pentru a stabili indicatori macroeconomici, cum ar fi producția industriei din Uniune, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, vânzările captive, ocuparea forței de muncă și productivitatea.
(482)
Datele furnizate și verificate ale celor șase producători din Uniune incluși în eșantion au fost folosite în scopul stabilirii unor indicatori microeconomici, cum ar fi prețul de vânzare unitar, costul unitar de producție, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a atrage capital, stocurile și costurile forței de muncă.
5.2. DATE PRIVIND INDUSTRIA DIN UNIUNE ÎN ANSAMBLU
5.2.1. PRODUCȚIA, CAPACITATEA DE PRODUCȚIE ȘI GRADUL DE UTILIZARE A CAPACITĂȚII DE PRODUCȚIE
(483)
Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale din Uniune pentru perioada examinată.
2008
2009
2010
PA
Volumul producției (tone)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indice (2008=100)
100
79
90
90
Capacitatea de producție (tone)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indice (2008=100)
100
102
102
99
Gradul de utilizare a capacității de producție (%)
74
57
65
68
Indice (2008=100)
100
77
88
92
Sursă:
Plângere, răspunsurile la chestionar
(484)
Tabelul de mai sus arată că producția a scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate. În paralel cu o scădere a cererii, producția a scăzut drastic în 2009, după care s-a redresat parțial în 2010. Deși consumul a crescut în cursul PA, volumul producției a rămas mai mult sau mai puțin la același nivel ca și în 2010.
(485)
Capacitatea de producție a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Gradul de utilizare a capacității de producție a urmat tendința producției și a scăzut cu 8 % în cursul perioadei examinate.
5.2.2. VOLUMUL VÂNZĂRILOR, COTA DE PIAȚĂ ȘI CREȘTEREA
2008
2009
2010
PA
Volumul vânzărilor (tone)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indice (2008=100)
100
77
90
88
Cota de piață (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indice (2008=100)
100
104
102
95
Sursă:
Plângere, răspunsurile la chestionar
(486)
În 2009, volumul vânzărilor industriei din Uniune către clienți neafiliați a scăzut drastic cu 23 %. În 2010, volumul vânzărilor a crescut cu treisprezece puncte procentuale, dar apoi a scăzut cu două puncte procentuale în cursul PA.
(487)
Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 2,9 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. După o creștere inițială a cotei de piață în 2009, industria din Uniune a înregistrat o scădere a acesteia în 2010 și în PA, ceea ce a avut drept rezultat o cotă de piață cu 5 puncte procentuale mai mică în cursul PA decât în 2009. Această situație s-a produs în contextul unei creșteri de peste 24 % a consumului începând din 2009 până la sfârșitul PA. Prin urmare, nu s-a putut profita de creșterea consumului, iar volumul vânzărilor și o parte a cotei de piață pierdute anterior nu au putut fi recuperate.
(488)
În timp ce consumul Uniunii a scăzut cu 7 % în cursul perioadei examinate, iar volumul vânzărilor industriei din Uniune către părți neafiliate a scăzut cu 12 %, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 2,9 puncte procentuale, de la 56,8 % în 2008 la 53,9 % în cursul PA.
5.2.3. OCUPAREA FORȚEI DE MUNCĂ ȘI PRODUCTIVITATEA
2008
2009
2010
PA
Ocuparea forței de muncă (ENI)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indice (2008=100)
100
91
86
85
Productivitatea (tone/ENI)
627
543
655
665
Indice (2008=100)
100
87
104
106
Sursă:
Plângere, răspunsurile la chestionar, Eurofer
(489)
Ocuparea forței de muncă în industria din Uniune a urmat o tendință descrescătoare treptată. Astfel, numărul total de angajați din industrie, măsurat în echivalent normă întreagă (ENI) a scăzut cu 15 % în cursul perioadei examinate și a atins cel mai scăzut nivel al său în perioada de anchetă. Cu toate acestea, productivitatea a crescut cu 6 % în perioada examinată, ceea e indică faptul că industria a încercat să raționalizeze costurile de producție.
5.2.4. UTILIZAREA CAPTIVĂ ȘI VÂNZĂRILE CAPTIVE
2008
2009
2010
PA
Utilizarea captivă și vânzările captive (tone)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indice (2008=100)
100
80
87
85
Cota de piață (%)
22
24
22
20
Indice (2008=100)
100
108
99
92
Sursă:
Plângere și răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
(490)
Așa cum se arată în considerentul (459), există o piață importantă pentru OAO în Uniune care este formată prin utilizarea în aval a OAO de către industria din Uniune.
(491)
S-a constatat că utilizarea captivă și vânzările captive au fost destinate transformării ulterioare chiar de către societățile respective sau de către societățile lor afiliate care se ocupă, în principal, cu materiale de construcții, adică sunt utilizatori finali de OAO.
(492)
Pe baza celor precizate anterior, s-a stabilit că utilizarea captivă și vânzările captive practicate de industria din Uniune au reprezentat 24 % din volumul total al producției în perioada de anchetă. În cursul perioadei examinate, utilizarea captivă și volumele vânzărilor conexe au scăzut cu 15 %, iar cota lor de piață a scăzut cu 8 %.
(493)
Ancheta a constatat că nu există nicio diferență semnificativă între utilizarea captivă și vânzările captive în ceea ce privește utilizarea finală a produsului. Utilizarea captivă a fost raportată de societăți în care în producția din aval a avut loc în aceeași entitate juridică, însă vânzările captive au fost vânzări către alte entități juridice afiliate cu emiterea de factură. În plus, metoda de stabilire a prețului, atât pentru utilizarea captivă, cât și pentru vânzările către părți afiliate a fost similară, adică o valoare justă (metoda „cost plus”) a produsului a fost facturată atât societăților afiliate, cât și unităților de producție interne din aval ale societăților incluse în eșantion.
(494)
Valoarea medie pe tonă a rămas stabilă în cursul perioadei examinate și a fost cu 3 % mai mică decât prețul de vânzare facturat de producătorii din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați în cursul perioadei de anchetă. Această diferență de preț nu a fost considerată semnificativă, iar evoluția prețului vânzărilor captive urmează evoluția prețului facturat clienților neafiliați.
2008
2009
2010
PA
Utilizarea captivă și vânzările captive (EUR/tonă)
962
802
901
965
Indice (2008=100)
100
83
94
100
Sursă:
Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
(495)
Având în vedere că majoritatea vânzărilor captive și utilizarea captivă au fost destinate activității din aval de fabricare de materiale de construcții a producătorilor din Uniune, aceste vânzări și utilizarea captivă au fost, de asemenea, expuse indirect la concurență din partea altor actori de pe piață, inclusiv a importurilor din RPC care făceau obiectul unor subvenții. Cererea internă a unităților de producție din aval depindea de posibilitatea de a vinde produsele din aval pe piața liberă care nu era afectată de importurile de OAO care făceau obiectul unor subvenții. Astfel, se poate concluziona că volumele și cota de piață în scădere în perioada examinată s-au datorat concurenței generate de importurile din RPC care făceau obiectul unor subvenții.
5.3. DATE PRIVIND PRODUCĂTORII DIN UNIUNE CARE AU FOST INCLUȘI ÎN EȘANTION
5.3.1. PREȚURILE UNITARE MEDII DE VÂNZARE ÎN UNIUNE ȘI COSTUL DE PRODUCȚIE
2008
2009
2010
PA
Prețul unitar în Uniune către clienți neafiliați (EUR/tonă)
1 023
805
911
994
Indice (2008=100)
100
79
89
97
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
925
884
893
978
Indice (2008=100)
100
95
97
106
Sursă:
Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
(496)
Prețurile de vânzare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate. Cea mai importantă scădere, în valoare de 21 %, s-a produs în 2009 și corespundea scăderii consumului. În perioada cuprinsă între 2009 și PA, în paralel cu o creștere a consumului și a volumului vânzărilor, prețurile au înregistrat o creștere de 23 %, dar nu au ajuns la nivelul din 2008.
(497)
În paralel, costurile medii de producție și de vânzare ale produsului similar au crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate, din cauza creșterii costului materiilor prime.
(498)
După scăderea cu 21 %, în 2009, a prețului unitar pentru clienții neafiliați, prețul unitar a reînceput să crească. În 2010 și în cursul PA, în comparație cu 2009, industria din Uniune s-a confruntat cu o creștere a costurilor și a putut să crească doar moderat prețurile pentru acoperirea lor, doar atât cât să mențină rentabilitatea la același nivel scăzut în 2010 și în perioada de anchetă. Cu toate acestea, a rezultat o nouă pierdere pentru cota de piață, deoarece prețurile importurilor din China au fost mereu mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune.
5.3.2. RENTABILITATEA, FLUXUL DE NUMERAR, INVESTIȚIILE, RANDAMENTUL INVESTIȚIILOR ȘI CAPACITATEA DE A ATRAGE CAPITAL
2008
2009
2010
PA
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Indice (2008=100)
100
- 138
41
39
Fluxul de numerar (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indice (2008=100)
100
64
46
62
Investiții (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indice (2008=100)
100
8
22
27
Randamentul investițiilor (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Indice (2008=100)
100
- 101
43
44
Sursă:
Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
(499)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare acestor vânzări. În 2009, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut drastic și a dus la o pierdere de 9,3 %. Începând din 2010, a început să se redreseze, dar creșterea costurilor de producție a împiedicat realizarea unui nivel considerat sănătos și viabil pentru industrie (6,7 %). Pe parcursul întregii perioade examinate, rentabilitatea a scăzut cu 61 %.
(500)
Tendința fluxului de numerar a urmat într-o oarecare măsură tendința negativă a rentabilității. Nivelul cel mai de jos a fost atins în 2010. În mod similar, randamentul investițiilor a scăzut cu 56 % de la 13,8 % în 2008 la 6 % în perioada de anchetă.
(501)
Evoluția rentabilității, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor în cursul perioadei examinate au limitat capacitatea industriei din Uniune de a investi în activitățile proprii și i-au subminat dezvoltarea. Industria din Uniune a reușit să facă investiții substanțiale la începutul perioadei examinate, însă, ulterior, investițiile au scăzut drastic în 2009 și, per ansamblu, au scăzut cu 73 % în cursul perioadei examinate.
(502)
Având în vedere natura industriei din Uniune, care este, într-o anumită măsură, alcătuită din mari întreprinderi siderurgice multinaționale integrate, capacitatea acestor societăți de a atrage capital nu a fost afectată de rezultatele financiare slabe ale sectorului OAO.
5.3.3. STOCURI
2008
2009
2010
PA
Stocuri finale (tone)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indice (2008=100)
100
83
107
112
Sursă:
Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
(503)
Pentru cei șase producători din Uniune incluși în eșantion stocurile au reprezentat aproximativ 8 % din volumul producției în cursul PA. Nivelul stocurilor finale a crescut cu 12 % în cursul perioadei examinate. Deși ar trebui remarcat faptul că stocurile nu constituie un indicator important pentru industrie întrucât producția are loc mai ales în funcție de comenzi, principala creștere a stocurilor a avut loc între 2009 și PA și a coincis cu creșterea puternică a importurilor din RPC care făceau obiectul unor subvenții.
5.3.4. OCUPAREA FORȚEI DE MUNCĂ, SALARIILE ȘI PRODUCTIVITATEA
Costul mediu al forței de muncă per angajat (EUR, producătorii din Uniune incluși în eșantion)
60,959
57,892
58,637
62,347
Indice (2008=100)
100
95
96
102
(504)
Costurile medii ale forței de muncă suportate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut cu numai 2 % în cursul perioadei examinate, adică mai puțin decât rata inflației. Ancheta a arătat că producătorii incluși în eșantion au realizat reduceri semnificative, în special în ceea ce privește cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale și, prin urmare, au depus eforturi pentru a fi mai eficienți.
5.3.5. EFECTELE PRACTICILOR ANTERIOARE DE DUMPING SAU DE SUBVENȚIONARE
(505)
Deoarece aceasta este prima procedură antisubvenție privind produsul în cauză, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de dumping sau de subvenționare din trecut.
5.4. AMPLOAREA MARJEI DE SUBVENȚIE REALE
(506)
Toate marjele stabilite și specificate mai sus, în secțiunea referitoare la subvenții sunt net superioare nivelului de minimis. Având în vedere volumul și prețurile importurilor din RPC care fac obiectul unor subvenții, impactul marjei de subvenție reale asupra pieței Uniunii nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
5.5. CONCLUZIE PRIVIND PREJUDICIUL
(507)
Ancheta a arătat că toți indicatorii de prejudiciu (cu excepția productivității) s-au deteriorat sau nu au evoluat în concordanță cu consumul în cursul perioadei examinate.
(508)
Pe parcursul perioadei examinate, în contextul scăderii consumului, volumul importurilor din RPC a crescut semnificativ. În același timp, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut în total cu 12 %, iar cota sa de piață a scăzut de la 56,8 % în 2008 la 53,9 % în cursul PA. Deși consumul s-a redresat cu 24 % din 2009 până în PA, după anul de criză economică care a afectat cererea, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut. Industria din Uniune nu a reușit să recâștige cota de piață pierdută, dată fiind expansiunea semnificativă a importurilor din RPC care fac obiectul unor subvenții pe piața Uniunii. Importurile care fac obiectul unor subvenții, vândute la prețuri reduse, s-au înmulțit în cursul perioadei examinate, subcotând în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune.
(509)
În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la rezultatele financiare ale industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de numerar și rentabilitatea au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că a fost compromisă capacitatea industriei din Uniune de a atrage capital și de a investi.
(510)
Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază.
6. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
6.1. INTRODUCERE
(511)
În conformitate cu articolul 8 alineatele (5) și (6) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile originare din RPC care fac obiectul unor subvenții au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu de așa natură încât să poată fi clasificat drept prejudiciu important. S-au examinat și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unor subvenții, care ar fi putut, în același timp, să prejudicieze industria din Uniune, pentru garantarea faptului că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unor subvenții.
6.2. EFECTUL IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNOR SUBVENȚII
(512)
Ancheta a arătat că, în cursul perioadei examinate, consumul din Uniune a scăzut cu 7 %, în timp ce volumul importurilor din RPC care fac obiectul unor subvenții a crescut cu aproximativ 49 %, cota de piața a acestora crescând și ea cu 60 % de la 9,1 % în 2008 la 14,6 % în PA. În același timp, volumul vânzărilor industriei din Uniune către părți neafiliate a scăzut cu 12 %, iar cota de piață a vânzărilor respective a scăzut cu 2,9 %, de la 56,8 % în 2008 la 53,9 % în cursul PA.
(513)
În timp ce importurile din RPC au fost și ele afectate de criza economică și au scăzut cu 68 % în 2009 față de 2008, acestea s-au redresat din 2009 până în perioada de anchetă într-un ritm foarte rapid, înregistrând o creștere de 367 % la sfârșitul perioadei de anchetă, deși consumul din Uniune a crescut cu doar 24 % în cursul perioadei respective. Scăzând prețul unitar cu 9 % în comparație cu 2008 și subcotând industria din Uniune cu până la 20,2 % în cursul perioadei de anchetă, importurile chineze și-au crescut cota de piață între 2008 și perioada de anchetă cu 60 % ajungând până la 14,6 %.
(514)
În același timp, între 2008 și perioada de anchetă, volumul vânzărilor producătorilor din Uniune către părți neafiliate a scăzut per ansamblu cu 12 %. La momentul redresării piețelor, între 2009 și perioada de anchetă, industria din Uniune a putut să își ridice volumul de vânzări către părți neafiliate cu numai 13 %, dar a pierdut o cotă de piață de 8 % beneficiind doar într-o măsură limitată de creșterea consumului. Importurile din China au beneficiat cel mai mult de pe urma redresării consumului, lăsând alți actori de pe piață mult în urmă.
(515)
Prețurile medii ale importurilor din RPC au scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate. Deși în creștere după scăderea bruscă din 2009, între 2009 și perioada de anchetă, acestea au rămas în mod constant sub nivelurile de preț percepute de industria din Uniune. Prețul unitar pentru clienții neafiliați din Uniune a scăzut cu numai 3 %, dovedind o oarecare rezistență la presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din China. Cu toate acestea, prețurile respective erau, în mod evident, menținute printr-o scădere a volumului vânzărilor și printr-o diminuare a rentabilității acelor vânzări, întrucât rentabilitatea a scăzut cu 61 % de la 6,7 % în 2008 la 2,6 % în PA.
(516)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că avântul rapid al importurilor din RPC care fac obiectul unor subvenții la prețuri care subcotează în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune a avut un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune, care a împiedicat industria din Uniune să beneficieze pe deplin de pe urma redresării consumului din Uniune.
6.3. EFECTUL ALTOR FACTORI
6.3.1. IMPORTURILE PROVENIND DIN ȚĂRI TERȚE
Țară
2008
2009
2010
PA
Coreea de Sud
Volum (tone)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indice (2008=100)
100
99
76
104
Cota de piață (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indice (2008=100)
100
133
87
112
Preț mediu
901
727
846
903
Indice (2008=100)
100
81
94
100
India
Volum (tone)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indice (2008=100)
100
93
97
88
Cota de piață (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indice (2008=100)
100
125
111
95
Preț mediu
932
667
773
824
Indice (2008=100)
100
72
83
88
Alte țări
Volum (tone)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indice (2008=100)
100
64
50
67
Cota de piață (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indice (2008=100)
100
85
57
72
Preț mediu
951
809
924
955
Indice (2008=100)
100
85
97
100
Totalul tuturor țărilor terțe cu excepția RPC
Volum (tone)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indice (2008=100)
100
84
71
86
Cota de piață (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Indice (2008=100)
100
112
81
92
Preț mediu
929
735
842
898
Indice (2008=100)
100
79
91
97
Sursă:
Eurostat
(517)
În timp ce importurile din RPC reprezintă 56 % din totalul importurilor în Uniune în perioada de anchetă, printre alte surse importante de importuri se numără cele din Republica India (denumită în continuare „India”) (11 %) și din Coreea de Sud (19 %). Spre deosebire de importurile din RPC și în pofida unei scăderi drastice cu 12 % a prețului lor mediu, importurile din India au scăzut în ansamblu cu 12 % în cursul perioadei examinate și au pierdut 5 % din cota de piață. Importurile din Coreea de Sud au crescut cu doar 4 %, prețul mediu rămânând la același nivel ca în 2008. Cota de piață a importurilor din India a fost de 2,9 % în perioada de anchetă, în timp ce importurile din Coreea de Sud dețineau o cotă de 4,9 %.
(518)
Alte importuri, care reprezintă 14 % din totalul importurilor, au scăzut cu 33 %, iar prețul lor mediu a rămas la același nivel ca în 2008.
(519)
Deși prețul mediu al tuturor celorlalte importuri a fost mai mic decât nivelul prețurilor industriei din Uniune, efectul acestor importuri, dacă există unul, nu poate fi decât marginal. În primul rând, Comisia nu a primit nicio dovadă că importurile provenind din alte surse au fost neloiale. În al doilea rând, spre deosebire de importurile din China, nivelul global al prețurilor altor surse principale de importuri a fost mai stabil de-a lungul perioadei examinate, arătând astfel că industria din Uniune poate concura cu succes pe anumite segmente de piață cu importurile respective. În al treilea rând, importurile din alte țări au scăzut în general în perioada examinată și rămân în continuare la un nivel scăzut, atât per total, cât și pentru principalele țări exportatoare luate separat. În plus, scăderea cotei de piață a altor importuri confirmă faptul că aceste importuri nu ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune.
6.3.2. PERFORMANȚA LA EXPORT A INDUSTRIEI DIN UNIUNE
2008
2009
2010
PA
Exporturi, Eurostat (tone)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indice (2008=100)
100
91
87
90
Preț mediu (EUR/tonă)
1 068
937
995
1 092
Indice (2008=100)
100
88
93
102
Exporturile efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion
53 542
46 516
48 102
46 228
Indice (2008=100)
100
87
90
86
Preț de vânzare mediu (EUR/tonă)
1 086
826
984
1 132
Indice (2008=100)
100
76
91
104
Sursă:
Eurostat și răspunsurile la chestionar verificate.
(520)
Exporturile totale de OAO realizate de industria din Uniune către țări terțe în conformitate cu Eurostat au scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, prețul mediu a fost relativ ridicat și a crescut cu 2 % în cursul perioadei examinate. Exporturile au reprezentat 15 % din producția totală a Uniunii și, ca atare, au ajutat industria din Uniune să realizeze economii de scară și să reducă costurile totale de producție. Prin urmare, se poate concluziona că activitatea de export a industriei din Uniune nu a putut fi una din cauzele posibile ale prejudiciului important suferit.
(521)
Această imagine de ansamblu este reflectată de situația exporturilor către clienți neafiliați din țări terțe realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Acestea au scăzut cu 14 % în cursul perioadei examinate, deși prețul de export per unitate a fost în mod constant mai mare (în medie cu 2 până la 14 % în funcție de an) decât prețul în vigoare în Uniune.
6.3.3. IMPORTURILE ORIGINARE DIN RPC EFECTUATE DE CĂTRE RECLAMANȚI
(522)
În timpul anchetei și în urma comunicării finale, s-a afirmat că reclamanții (prin intermediul societăților lor afiliate) au efectuat chiar ei importuri ale produsului în cauză din RPC și că aceste importuri ar fi constituit între 20 și 40 % din totalul importurilor din RPC. Cu toate acestea, nu a fost furnizată nicio dovadă în sprijinul acestei afirmații. După anchetarea acestor afirmații, prin examinarea datelor verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion, s-a constatat că aceștia au importat numai aproximativ 10 000 de tone în cursul perioadei de anchetă, ceea ce a coincis în mare măsură cu datele din plângere. S-a constat că un volum aproximativ similar, nedezvăluit în conformitate cu articolul 29 din regulamentul de bază, a fost importat de către societățile afiliate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Toate aceste importuri au reprezentat doar circa 2-3 % din totalul importurilor din RPC. În consecință, nu se poate concluziona că industria din Uniune a importat din RPC în asemenea cantități și într-un astfel de mod încât să își pună sub semnul întrebării statutul de producători din Uniune în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază sau își aducă prejudicii. Prin urmare, acest argument a fost respins.
6.3.4. UTILIZAREA CAPTIVĂ ȘI VÂNZĂRILE CAPTIVE
(523)
Unele părți interesate au afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de propriul angajament într-o activitate de producere în aval de materiale de construcție (de exemplu, panouri de tip sandwich, foi trapezoidale etc.) fie în mod direct, fie prin intermediul unor societăți afiliate din cadrul grupurilor. În special, s-a afirmat că industria din Uniune a oferit întreprinderilor sale din aval OAO la prețuri mai mici decât cele oferite societăților neafiliate, „subvenționându-le” astfel în cadrul grupului și permițându-le să vândă mai ieftin decât concurenții din cadrul segmentului din aval.
(524)
După cum s-a arătat mai sus, valoarea medie a utilizării captive și a vânzărilor captive per tonă era doar cu 3 % mai mică decât prețul de vânzare către clienții neafiliați în cursul PA. Ancheta a arătat că utilizarea captivă și vânzările captive au fost, cel mai probabil, și ele afectate indirect de concurența neloială din partea importurilor care făceau obiectul unor subvenții. Dacă ar fi existat un avantaj pentru activitățile din aval, așa cum s-a afirmat, comparația între prețurile vânzărilor captive și prețurile vânzărilor către clienți neafiliați ar fi reflectat acest lucru. Prin urmare, acest argument a fost respins.
(525)
În urma comunicării finale, CISA a susținut din nou că industria din Uniune a pus OAO la dispoziția societăților afiliate din aval la un preț „subvenționat”, permițându-le acestora să vândă mai ieftin decât concurenții lor din cadrul segmentului din aval. Cu toate acestea, nu a fost furnizată nicio dovadă care să schimbe concluzia Comisiei din considerentul (524), și anume că diferența de preț dintre vânzările către părțile afiliate și vânzările către părțile neafiliate a fost mică (2 %) și că acesta nu a fost un caz de prejudiciu autoprovocat.
(526)
De asemenea, CISA a contestat datele privind costul de producție al OAO și, de asemenea, prețul facturat pentru aceste produse părților afiliate. Având în vedere prețul de vânzare al bobinelor galvanizate prin imersiune la cald, o materie primă pentru fabricarea OAO, CISA afirmă că în perioada de anchetă costul de producție al OAO nu putea depăși 900 EUR/tonă.
(527)
În primul rând, nu este clar în ce măsură toate costurile, cum ar fi costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale au fost incluse în costul total la care face referire CISA. În al doilea rând, Comisia a verificat costul de producție al OAO pentru toți producătorii din Uniune incluși în eșantion și s-a asigurat că costul total de producție include materiile prime, prelucrarea, acoperirea, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, costurile financiare etc.
(528)
CISA a afirmat apoi că vânzarea de OAO către părți afiliate poate fi considerată vânzare în pierdere și că, prin urmare, constituie o cauză a prejudiciului suferit de industria din Uniune. Această afirmație se bazează pe o comparație între costul total de producție (978 EUR/tonă) și prețul mediu de vânzare către părțile afiliate (965 EUR/tonă).
(529)
Întrucât este corect că o simplă comparație matematică ar sugera că vânzările către părțile afiliate au fost efectuate în pierdere, acest lucru ar presupune că industria din Uniune suportă același nivel de costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale atât la vânzările captive, cât și la vânzările către părți neafiliate. Așa cum s-a menționat în considerentul (493), vânzările către părțile afiliate au fost realizate pe o bază „cost plus” și, prin urmare, industria din Uniune își recupera costurile prin aceste vânzări.
6.3.5. CRIZA ECONOMICĂ
(530)
Criza economică și efectul său asupra sectorului construcțiilor explică cel puțin parțial scăderea cererii și presiunea asupra prețurilor în timpul perioadei examinate. După cum s-a menționat mai sus, în 2009, consumul a scăzut cu 25 %. Cu toate acestea, începând din 2010, piața a început să își revină și, între 2009 și sfârșitul perioadei de anchetă, consumul a crescut cu 24 %.
(531)
Cu toate acestea, analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate a luat în considerare separat prăbușirea pieței din 2009 și redresarea ulterioară din perioada cuprinsă între 2009 și PA. S-a demonstrat în mod clar în această analiză că importurile din RPC au profitat pe deplin de redresarea consumului și, în plus, au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune, transformând astfel posibilitatea ca toți actorii de pe piață să aibă șanse egale să se relanseze după declin, într-o luptă continuă pentru supraviețuire.
(532)
După ce a expirat termenul pentru prezentarea observațiilor referitoare la comunicarea finală, o parte interesată a comunicat faptul că în Belgia s-a anunțat închiderea unei uzine și că această situație de forță majoră generează dificultăți în ceea ce privește producția și expedierile din cadrul altor instalații din Belgia. Partea interesată a susținut că această situație demonstrează că securitatea aprovizionării cu OAO în Uniune nu este asigurată, ceea ce reprezintă un motiv în plus pentru a permite importatorilor și utilizatorilor să-și aleagă singuri sursa de aprovizionare cu aceste produse din Uniune sau din China.
(533)
Aceste argumente au fost respinse. Având în vedere faptul că gradul de utilizare a capacității de producție în Uniune este scăzut, nu este vorba de o problemă de aprovizionare, deoarece industria din Uniune dispune de capacități adecvate. În orice caz, instalațiile care urmau a fi închise în Belgia nu fabricau OAO. Securitatea aprovizionării este, desigur, importantă, iar taxele propuse în acest caz nu sunt destinate să oprească aprovizionarea cu OAO din China; obiectivul urmărit este doar acela de a evita ca aceste aprovizionări să facă obiectul unui dumping pe piața Uniunii.
6.3.6. SUPRACAPACITATE STRUCTURALĂ
(534)
Unele părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune, care cuprinde, în mare parte, producători de oțel integrați pe verticală nu a fost cauzat de importurile din RPC, ci de problemele structurale de la nivelul industriei siderurgice din Uniune, cum ar fi supracapacitatea. S-a susținut, de asemenea, că o consolidare a industriei siderurgice care a avut loc înainte de perioada examinată a condus la crearea unei capacități de producție excedentare și că eventualul prejudiciu suferit a fost o consecință a existenței unor prea multe instalații de producție.
(535)
Într-adevăr, producția de OAO este mare consumatoare de capital, iar industria are costuri fixe relativ ridicate. Consolidarea industriei siderurgice, care a avut loc înainte de începerea perioadei examinate, nu au avut, totuși, drept rezultat crearea unei supracapacități. După o creștere ușoară a capacității instalate în 2009, industria și-a diminuat capacitățile în 2010, precum și în cursul perioadei de anchetă. Capacitatea instalată în PA era mai mică decât consumul total din Uniune și, în cazul în care cererea din timpul perioadei de anchetă nu ar fi revenit la nivelul din 2008, iar industria din Uniune ar fi fost în măsură să profite de această creștere la nivelul cererii, gradul de utilizare a capacității de producție ar fi fost de aproximativ 74 %.
(536)
Efectul negativ al supracapacității poate fi atribuit numai într-o mică măsură producătorilor de OAO din Uniune. În primul rând, ancheta a arătat că industria din Uniune a luat, în mod evident, măsuri pentru a-și susține eficiența, de vreme ce productivitatea a crescut cu 6 % pentru întreaga industrie. În al doilea rând, investițiile continue în liniile de producție și flexibilitatea utilizării acestora pentru producerea de alte produse au contribuit la realizarea unor economii de scară și la reducerea costurilor fixe. Astfel, odată cu scăderea cu 18 % a gradului de utilizare a capacității de producție a societăților incluse în eșantion pe parcursul perioadei examinate, costurile medii de producție au crescut cu numai 6 %, și asta în condițiile în care includeau și costurile crescute ale materiei prime. Prin urmare, nu se poate concluziona că supracapacitatea ar putea rupe legătura de cauzalitate. Prin urmare, acest argument a fost respins.
6.4. CONCLUZIE PRIVIND LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(537)
S-a demonstrat că există o creștere substanțială în volum și cotă de piață a importurilor care fac obiectul unor subvenții, originare din RPC, în perioada examinată, mai ales între 2009 și perioada de anchetă. S-a constatat, de asemenea, că prețurile acestor importuri erau în mod constant mai mici decât prețurile facturate de industria din Uniune pe piața Uniunii, în special în cursul PA.
(538)
Această creștere în volum și cotă de piață a importurilor la preț scăzut din RPC, care fac obiectul unei subvenții, a coincis cu evoluția negativă a situației economice a industriei din Uniune. Această situație s-a înrăutățit în cursul perioadei de anchetă, când, în pofida redresării consumului, industria din Uniune nu a reușit să recupereze cota de piață și rentabilitatea pierdută. Alți indicatori financiari, precum randamentul investițiilor, au rămas la nivelul din 2010, iar ocuparea forței de muncă a atins nivelul cel mai scăzut.
(539)
Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu sunt de așa natură încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unei subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(540)
Având în vedere analiza menționată mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unei subvenții, s-a concluzionat că importurile din RPC care au făcut obiectul unei subvenții au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 8 alineatul (6) din regulamentul de bază.
7. INTERESUL UNIUNII
7.1. OBSERVAȚII PRELIMINARE
(541)
În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, instituțiile au analizat dacă, în pofida constatărilor de mai sus, existau motive imperioase de a concluziona că nu este în interesul Uniunii să instituie măsuri compensatorii în cazul de față. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor intereselor implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.
7.2. INTERESUL INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(542)
Industria din Uniune în ansamblul său este compusă din 22 de producători cunoscuți care reprezintă toată producția de OAO a Uniunii. Producătorii sunt stabiliți în diferite state membre ale Uniunii și angajează direct peste 5 400 de persoane în producția produsului similar.
(543)
Niciunul dintre producători nu s-a opus deschiderii anchetei. Așa cum s-a arătat mai sus în indicatorii macroeconomici, întreaga industrie din Uniune s-a confruntat cu o deteriorare a situației sale și a fost afectată negativ de importurile care fac obiectul unei subvenții.
(544)
Industria din Uniune a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor din RPC care fac obiectul unei subvenții. Toți indicatorii de prejudiciu au prezentat o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate. În special, indicatorii de prejudiciu legați de rezultatele financiare ale producătorilor din Uniune, cum ar fi rentabilitatea și randamentul investițiilor, au fost grav afectați. În absența unor măsuri, este foarte probabil ca deteriorarea situației economice a industriei din Uniune să se accentueze.
(545)
Este de așteptat ca instituirea unor taxe compensatorii să restabilească condițiile comerciale echitabile pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să își alinieze prețurile OAO, astfel încât să reflecte costurile diferitelor componente și condiții de piață. Este de așteptat, de asemenea, ca instituirea unor măsuri provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin parțial cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact pozitiv asupra rentabilității sale și a situației financiare generale.
(546)
Dacă nu se instituie măsuri, ar putea fi așteptate alte pierderi de cotă de piață, iar rentabilitatea industriei din Uniune s-ar deteriora. Acest lucru ar da naștere unei situații imposibil de susținut pe termen mediu și lung. De asemenea, este posibil ca unii producători individuali să fie nevoiți să își închidă instalațiile de producție, din cauza pierderilor înregistrate în cursul perioadei examinate. Având în vedere pierderile suportate și nivelul ridicat al investițiilor efectuate în producție, la începutul perioadei luate în considerare este de așteptat ca majoritatea producătorilor din Uniune să nu fie în măsură să își recupereze investițiile, dacă nu se instituie măsuri.
(547)
Prin urmare, se concluzionează că impunerea de taxe compensatorii ar fi în interesul industriei din Uniune.
7.3. INTERESUL UTILIZATORILOR ȘI AL IMPORTATORILOR
(548)
După cum s-a menționat anterior în considerentul (14), cinci importatori s-au făcut cunoscuți, dar numai doi au răspuns la chestionar. Dintr-un total de aproximativ 100 de utilizatori enumerați în plângere, 19 s-au făcut cunoscuți și și-au manifestat interesul față de procedură. Ulterior, zece societăți au furnizat răspunsuri la chestionar.
(549)
Cei mai activi utilizatori și importatori au făcut observații scrise comune și mai multe audieri au avut loc în cursul anchetei. Principalele lor argumente privind impunerea de măsuri sunt analizate în cele ce urmează.
(550)
Ca urmare a comunicării finale, au fost primite observații din partea importatorilor și a altor părți interesate. Cu toate acestea, nu a fost furnizat niciun element nou față de cele descrise mai jos.
7.3.1. CONCURENȚA PE PIAȚA UNIUNII
(551)
Utilizatorii și importatorii au avansat ideea că piața Uniunii de OAO nu a fost suficient de competitivă și că importurile din RPC au fost necesare pentru a oferi societăților care importă și utilizează OAO mai multă putere de negociere. În plus, s-a sugerat că industria din Uniune s-a angajat în acorduri de oligopol ca să poată controla piața. Producătorii din Uniune concurau pe aceleași piețe și vindeau, deseori, acelorași clienți, sau societăților de construcții care aparțineau unora dintre ei. Având în vedere că nu a fost furnizată nicio dovadă în afară de unele plângeri anecdotice cu privire la dificultăți în negocierea prețurilor și că, pe lângă cele cinci grupuri de producători din Uniune care au depus plângere, alți 11 producători de OAO își desfășoară activitatea în Uniune, dintre care unii sunt foarte importanți și, dată fiind varietatea celorlalte surse de import, aceste argumente au fost respinse.
7.3.2. DEFICITUL DE APROVIZIONARE
(552)
Utilizatorii și importatorii au afirmat, de asemenea, că instituirea de măsuri privind importurile din China ar crea o penurie de OAO pe piața Uniunii. Cu toate acestea, având în vedere marea varietate a surselor de aprovizionare descrise mai sus, precum și capacitatea de producție liberă a industriei din Uniune, nu se consideră că ar putea exista o astfel de penurie. Prin urmare, acest argument a fost respins.
7.3.3. CONCLUZIE CU PRIVIRE LA INTERESUL UTILIZATORILOR ȘI AL IMPORTATORILOR
(553)
Cei zece utilizatori care au cooperat au reprezentat 7 % din totalul importurilor din RPC în timpul perioadei de anchetă. Ancheta a arătat că toți utilizatorii și-au păstrat diferite surse de aprovizionare. În medie, achizițiile din RPC au reprezentat aproximativ 15 % din totalul achizițiilor de produse din OAO; în plus, cele mai mari volume s-au dovedit a fi achiziționate de la producători din Uniune (73 %), iar 12 % au fost importate din alte țări terțe. Într-adevăr, deoarece produsul în cauză este foarte standardizat, importanța fidelizării clientului este mai degrabă relativă, atât utilizatorii, cât și importatorii putând foarte ușor să schimbe sursa de aprovizionare în ceea ce privește calitatea produsului.
(554)
Ancheta a arătat că toți utilizatorii care au cooperat, cu o singură excepție, au înregistrat profit în sectorul care utilizează produsul în cauză, iar rentabilitatea lor în cursul perioadei de anchetă a variat de la 1 % la 13 %, în funcție de societate. În plus, rentabilitatea acelor societăți nu a depins semnificativ de importurile produsului în cauză din RPC.
(555)
Pe baza răspunsurilor la chestionar primite din partea utilizatorilor, a fost estimat efectul probabil al măsurilor propuse. Astfel, chiar și în ipoteza puțin probabilă și pesimistă pentru utilizatorii care au cooperat, și anume imposibilitatea, pentru ei, de a repercuta creșterea prețurilor asupra cumpărătorilor și obligația de a importa din RPC aceleași volume ca în PA, impactul taxei ar determina o creștere a costurilor lor de producție de 1-5 % și o scădere a rentabilității de 1 până la 2,8 puncte procentuale pentru cea mai mare parte a importurilor și de aproximativ 4 puncte procentuale pentru importurile supuse taxei reziduale. Cu toate acestea, conform unui scenariu mai probabil, impactul ar trebui să fie semnificativ mai mic. Importurile din RPC reprezintă doar o parte mică din activitatea comercială a utilizatorilor și se poate preconiza faptul că majorarea costurilor în urma măsurilor compensatorii va fi ușor de repercutat. Mai mult, dat fiind faptul că, pe lângă numeroșii producători din Uniune, sunt disponibile surse semnificative de importuri alternative, care nu fac obiectul măsurilor, de exemplu India și Coreea de Sud, se estimează că prețurile de pe piață, după instituirea de măsuri, vor lua în considerare și acești factori.
(556)
Cei doi importatori care au cooperat au reprezentat aproximativ 6 % din importurile totale din RPC în timpul perioadei de anchetă, valoarea exactă neputând fi dezvăluită în conformitate cu articolul 29 din regulamentul de bază. La fel ca în cazul utilizatorilor, și importatorii și-au păstrat diferite surse de aprovizionare în afară de RPC. În plus, s-a stabilit că rentabilitatea importatorilor ar putea fi mai afectată de măsuri decât cea a utilizatorilor, dacă ar fi să-și mențină tiparul de import practicat în cursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, în practică, importatorii, ca toți comercianții, au tendința să fie și mai flexibili decât utilizatorii și este foarte probabil ca aceștia să fie primii care apelează la surse alternative de aprovizionare.
(557)
O parte din beneficiile utilizatorilor și importatorilor în urma importurilor din China este generată efectiv și făcută posibilă de discriminarea prin prețuri neloiale practicată de exportatorii chinezi și nu de un avantaj concurențial firesc. Prin urmare, restabilirea unor condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii prin corectarea denaturării comerțului cauzată de importurile care fac obiectul unor subvenții va permite de fapt pieței de OAO să revină la o dinamică și la o evoluție a prețului sănătoasă, bazată pe economia de piață, nedezavantajând alți actori (utilizatori, producători, consumatori finali) care nu pot beneficia imediat de pe urma importurilor care fac obiectul unor subvenții.
7.4. CONCLUZIE PRIVIND INTERESUL UNIUNII
(558)
Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC.
8. MĂSURI COMPENSATORII DEFINITIVE
8.1. NIVELUL DE ELIMINARE A PREJUDICIULUI
(559)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri compensatorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unor subvenții.
(560)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de subvenție constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(561)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele subvenționării prejudiciabile, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unor subvenții, din vânzarea produsului similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi obținut în absența importurilor care fac obiectul unor subvenții ar trebui să aibă la bază datele din anul 2008, an în care importurile din China au fost mai puțin prezente pe piața Uniunii. Astfel, se consideră că o marjă de profit de 6,7 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar putea atinge în lipsa subvenționării prejudiciabile.
(562)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Acest preț neprejudiciabil a fost obținut adăugându-se la costul de producție marja de profit de 6,7 % menționată anterior.
(563)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC, ajustat în mod corespunzător la costurile de import și la taxele vamale, cu prețul neprejudiciabil practicat de industria din Uniune pe piața Uniunii, în perioada de anchetă. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procentaj din valoarea CIF medie de import a tipurilor comparate.
(564)
În urma comunicării finale, părțile interesate au contestat utilizarea cifrei de 6,7 % ca țintă de profit a industriei din Uniune, precum și alegerea lui 2008 ca an reprezentativ pentru rentabilitate. Cu toate acestea, argumentul lor potrivit căruia profitul realizat de industria din Uniune în 2008 a fost afectat de criza financiară, făcând, astfel, din 2008 un an excepțional, pare să indice faptul că profitul realizat în 2008 este mai mic decât cel preconizat de industrie într-un an normal. Acest argument este respins, având în vedere că nu au fost furnizate dovezi care să indice care ar fi fost profitul industriei din Uniune în 2008 în absența crizei financiare.
(565)
Părțile interesate au indicat, de asemenea, faptul că volumele importurilor din RPC s-au aflat la nivelul cel mai scăzut în 2009, mai degrabă decât în 2008. Cu toate acestea, având în vedere că industria din Uniune nu a fost profitabilă în 2009, este imposibil să se utilizeze date din 2009 pentru a se stabili o țintă de profit pentru industria din Uniune.
(566)
CISA a afirmat, de asemenea, că profitul realizat în 2008 din vânzările către clienți neafiliați nu poate fi folosit ca țintă de profit, deoarece acest an a cunoscut cea mai mare diferență de preț între vânzările către clienți afiliați și vânzările către clienți neafiliați. Acest argument a fost respins, deoarece această diferență de preț nu este relevantă pentru calcularea profitului din vânzările către clienți neafiliați.
(567)
CISA a propus ulterior ca ținta de profit pentru vânzările de OAO către părți neafiliate din UE să se bazeze pe profitul total mediu realizat de societatea multinațională ArcelorMittal în anii 2010 și 2011. Această propunere a fost respinsă deoarece nu constituia o sursă fiabilă pentru profitul obținut în Uniune din vânzările de OAO în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, întrucât profitul realizat la nivel mondial de întregul grup ArcelorMittal nu este în mod clar reprezentativ pentru profitul obținut din vânzările de OAO în Uniune.
(568)
O parte interesată a contestat metodologia Comisiei pentru calcularea marjei de subcotare a prețurilor indicative. Cu toate acestea, această obiecție s-a bazat pe presupunerea greșită că Comisia a calculat marja de subcotare prin eliminarea din prețul pieței a profitului mediu al industriei din Uniune în perioada de anchetă (2,6 %) pentru a ajunge la „pragul de rentabilitate” (adică un preț care ar rezulta într-un profit egal cu zero) și apoi prin adăugarea țintei de profit la acest „prag de rentabilitate”.
(569)
Comisia a calculat marja de subcotare prin adăugarea țintei de profit la costul de producție al fiecărui tip de produs. Metodologia sugerată de partea interesată este eronată, deoarece profitul mediu de 2,6 % nu a fost atins în mod automat la fiecare vânzare a fiecărui model de către toate societățile de la care au fost utilizate date.
(570)
O parte interesată a contestat, de asemenea, calculele efectuate de Comisie pentru determinarea prejudiciului. Având în vedere faptul că nu a avut acces deplin la datele utilizate de Comisie pentru calcularea marjei de prejudiciu, partea în cauză a încercat să o calculeze singură, bazându-se pe modul în care a înțeles diferența de preț pe piață între substraturile acoperite cu un aliaj de aluminiu și zinc și substraturile acoperite cu zinc, diferență pe care a stabilit-o la 50 USD pe tonă. Această „recalculare”, bazată pe date incomplete, a dus la o marjă de prejudiciu mai mică decât cea calculată și comunicată de către Comisie.
(571)
Argumentele lor au fost respinse deoarece după o analiză a datelor complete atât din partea producătorilor-exportatori, cât și din partea industriei din Uniune, pretinsa diferență de preț nu a putut fi confirmată. În consecință, ar trebui subliniat faptul că datele utilizate de partea interesată au fost incomplete și, prin urmare, nu au putut constitui o bază fiabilă pentru a reproduce calculele efectuate de Comisie în vederea stabilirii prejudiciului.
8.2. MĂSURI DEFINITIVE
(572)
Având în vedere concluziile formulate cu privire la subvenționare, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 15 din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de OAO din RPC la nivelul marjei celei mai scăzute (de subvenție sau de prejudiciu), în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui să fie stabilit în mod corespunzător, la nivelul marjelor de subvenție constatate. Pe baza celor de mai sus, nivelurile la care aceste taxe vor fi impuse vor fi stabilite după cum urmează:
Numele societății
Marja de subvenție (%)
Marja de prejudiciu (%)
Taxa compensatorie (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd.; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd.; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
55,8
29,7
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd.; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
29,7
23,8
Union Steel China
26,8
13,7
13,7
Alte societăți cooperante
26,8
43,0
26,8
Taxa reziduală
44,7
58,3
44,7
(573)
Nivelurile taxei compensatorii individuale pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată la articolul 1, cu nume și adresă, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(574)
Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei compensatorii pe societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (105) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxelor.
(575)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei compensatorii, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în cursul PA,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituie o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică, și anume produse laminate plate din oțeluri nealiate și aliate (cu excepția oțelului inoxidabil) care sunt vopsite, lăcuite sau acoperite cu materiale plastice, cel puțin pe o parte, cu excepția așa-numitelor panouri de tip sandwich precum cele utilizate pentru aplicații în construcții și alcătuite din două foi metalice exterioare cu un miez stabilizator din material izolant amplasat între acestea și excluzând produsele cu acoperire finală pe bază de praf de zinc (vopsea cu conținut ridicat de zinc care reprezintă 70 % sau mai mult din greutate), încadrate în prezent la codurile NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (codurile TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 și 7226997091), originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei compensatorii definitive aplicabil prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate în continuare, se stabilește după cum urmează:
Societatea
Taxa (%)
Cod adițional TARIC
Union Steel China
13,7
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd.; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd.; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd.; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
B313
Angang Steel Company Ltd.
26,8
B314
Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.
26,8
B317
Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd.
26,8
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.
26,8
B319
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.
26,8
B321
Jigang Group Co., Ltd.
26,8
B324
Maanshan Iron & Steel Company Limited
26,8
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
26,8
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
26,8
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.
26,8 %
B328
Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd.
26,8
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.
26,8
B330
Wuhan Iron and Steel Company Limited
26,8
B331
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
26,8
B334
Toate celelalte societăți
44,7
B999
(3) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 11 martie 2013.