NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 490/2013
ze dne 27. května 2013,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 29. srpna 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 17. července 2012 organizace European Biodiesel Board (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 60 % celkové výroby bionafty v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Dne 30. ledna 2013 zavedla Komise celní evidenci dovozu téhož výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013 (3).
(4)
Dne 10. listopadu 2012 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie do Unie a zahájila samostatné šetření.
2. Období šetření
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány Argentiny a Indonésie o zahájení šetření. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Žadatel, vyvážející výrobci v Argentině a Indonésii, dovozci a orgány Argentiny a Indonésie sdělili svá stanoviska. Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
3.1. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření a za účelem dokončení šetření v zákonných lhůtách oznámila Komise v oznámení o zahájení řízení, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude řízení týkat, a sice prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
3.2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Argentině
(10)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Argentině požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(11)
Deset vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Dvě společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie (nebo vůbec nevyráběly).
(12)
Zbývajících osm (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.
(13)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 86 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od osmi vyvážejících výrobců uvedených výše ve 12. bodě odůvodnění.
(14)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován se všemi známými vyvážejícími výrobci, jakož i s argentinským sdružením výrobců a argentinskými orgány a nebyly vzneseny žádné námitky.
3.3. Individuální zjišťování
(15)
Žádná argentinská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
3.4. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Indonésii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(17)
Osm vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Tři společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie.
(18)
Zbývajících pět (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.
(19)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od pěti vyvážejících výrobců uvedených výše v 18. bodě odůvodnění.
(20)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli konzultováni všichni známí vyvážející výrobci, jakož i indonéské úřady a nebyly vzneseny žádné námitky.
3.5. Individuální zjišťování
(21)
Žádná indonéská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
3.6. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(22)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení. Žádní dovozci však při tomto šetření nespolupracovali.
3.7. Výběr vzorku výrobců v Unii
(23)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí bionaftu. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby, objemu prodeje a zeměpisné polohy. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 27 % výroby v Unii.
(24)
Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Po zveřejnění navrhovaného vzorku dvě ze společností, které byly do vzorku zařazeny, od spolupráce odstoupily a byly nahrazeny dvěma jinými společnostmi. Výrobní odvětví Unie také vzneslo připomínku, že vzhledem k vysokému počtu výrobců bionafty z řad malých a středních podniků by alespoň jeden měl být také zařazen do vzorku. Tato žádost byla přijata.
(25)
Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
3.8. Odpovědi na dotazník
(26)
Dotazníky byly zaslány třem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Argentině zařazeným do vzorku, čtyřem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Indonésii zařazeným do vzorku a osmi výrobcům v Unii zařazeným do vzorku.
(27)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od sedmi vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců v Argentině a Indonésii zařazených do vzorku, od osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku a od tří uživatelů.
3.9. Inspekce na místě
(28)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci sídlící v Unii
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španělsko,
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Španělsko,
-
Diester Industrie S.A.S., Paříž, Francie,
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Řecko,
-
Novaol S.R.L., Milano, Itálie,
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švédsko,
-
Preol A.S., Lovosice, Česká republika,
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Německo.
(b)
Vyvážející výrobci v Argentině
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC“),
-
skupina společností ve spojení „Renova“:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos“),
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa“),
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova“),
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin“),
-
skupina společností ve spojení „T6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD“),
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge“),
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6“).
(c)
Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Argentině
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay („Molinos Overseas“),
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Švýcarsko („LDC Suisse“).
(d)
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonésie („CPL“),
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonésie („PTMM“),
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonésie („PAA“),
-
skupina společností ve spojení („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonésie („WBI“),
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonésie („WINA“).
(e)
Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Indonésii
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL“),
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS“),
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF“),
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF“),
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur.
(f)
Dovozci v Unii ve spojení s argentinskými a indonéskými vývozci:
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španělsko („CAMPA“),
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Itálie („IMBI“),
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španělsko („LDC Spain“),
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Španělsko („Losur“),
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemsko („WET BV“) (5).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(29)
Dotčeným výrobkem jsou monoalkylestery mastných kyselin a /nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a /nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě, nebo obsažené ve směsi, pocházející z Argentiny a Indonésie, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „bionafta“).
(30)
Z šetření vyplynulo, že bionafta vyráběná v Argentině je výlučně „methylester ze sójového oleje“ (dále jen „SME“) získaný ze sójového oleje a že bionafta vyráběná v Indonésii je výlučně „methylester z palmového oleje“ (dále jen „PME“) získaný z palmového oleje, ale bionafta vyráběná v Unii je převážně „methylester z řepkového oleje“ (dále jen „RME“), ale také z jiných surovin, včetně odpadních olejů i panenských olejů.
(31)
SME, PME i RME patří do kategorie methylesterů mastných kyselin. Pojem „ester“ odkazuje na transesterifikaci rostlinných olejů, konkrétně míšení oleje s alkoholem, čímž vzniká bionafta a jako vedlejší produkt glycerin. Pojem „methyl“ odkazuje na methanol, nejběžněji používaný alkohol v daném procesu.
(32)
Bionaftu SME a PME lze používat v čisté formě, ale obecně se mísí, buď mezi sebou navzájem, nebo s RME před tím, než se použijí v Evropské unii. Důvodem pro míšení SME s PME je to, že SME v čisté formě nesplňuje evropskou normu EN 14214, pokud jde o jodové a cetanové číslo. Důvodem pro míšení PME (a SME) s RME je to, že PME a SME mají vyšší filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) než RME, a nejsou proto vhodné pro použití v čisté formě během zimních měsíců ve studených regionech Evropské unie.
(33)
Směsi bionafty a minerální nafty se v zásadě používají v odvětví dopravy jako pohonná hmota pro naftové motory v silničních vozidlech, např. osobních a nákladních automobilech a autobusech a rovněž ve vlacích. Bionaftu v čisté formě nebo její směsi s minerální naftou lze také používat jako palivo pro domácí, obchodní nebo průmyslové kotle a jako palivo pro generátory na výrobu elektřiny.
2. Obdobný výrobek
(34)
Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Argentiny a Indonésie, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. Žádost o vyloučení výrobku
(35)
Jeden indonéský výrobce požádal, aby byly z oblasti působnosti tohoto řízení vyloučeny frakcionované methylestery. Frakční destilace rozloží methylestery mastných kyselin na složky s odlišnými chemickými vlastnostmi pro jiná konečná použití. Tvrdil, že frakcionované methylestery, které společnost vyráběla a vyvážela do EU, nejsou bionafta a nepoužívají se pro paliva, ale pro jiné průmyslové aplikace. Rovněž tvrdil, že surovinou použitou pro tyto frakcionované methylestery byl kokosový olej nebo olej z palmových jader, a nikoli surový palmový olej obvykle používaný k výrobě bionafty v Indonésii.
(36)
Frakcionované methylestery spadají do popisu dotčeného výrobku, jelikož jsou stále methylestery mastných kyselin a jsou vyrobeny ze surovin, které se používají pro výrobu bionafty. Ačkoli samy o sobě nesplňují evropskou normu (EN 14214), mohou být smíšeny s jinou bionaftou, aby se vytvořila směs, která tuto normu splňuje. To je totéž jako v případě bionafty z palmového methylesteru, která bez smíšení sama o sobě nesplňuje evropskou normu. Tato námitka se proto zamítá.
(37)
Avšak jeden evropský dovozce methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader z Indonésie požádal o osvobození pro koncového uživatele pro svůj dovoz, který nebyl určen pro použití jako palivo, ale ke zpracování na nenasycený mastný alkohol.
(38)
Osvobození pro koncového uživatele je režim, který spravují celní správy jednotlivých států, přičemž clo zaplacené z dovozu je předmětem osvobození na základě potvrzeného konečného použití dovezených surovin. Tento režim je stanoven v prováděcích předpisech k celnímu kodexu Společenství (6).
(39)
Touto žádostí se bude Komise zabývat v konečné fázi šetření poté, co obdrží připomínky od zúčastněných stran k tomu, zda by této konkrétní žádosti mělo být vyhověno v případě dovozu methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader pro použití jiné než jako palivo. Tyto připomínky by se měly týkat otázky, zda by toto osvobození mohlo být využíváno k obcházení případného konečného cla, pokud bude uloženo, a účinků na dovoz bionafty pro použití jiné než jako palivo ze zemí, pro které již byla opatření zavedena.
C. DUMPING
1. Argentina
1.1. Běžná hodnota
(40)
Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Argentině byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku představoval celkový objem tohoto prodeje alespoň 5 % celkového objemu prodeje na vývoz do Unie během období šetření.
(41)
Komise následně určila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(42)
U každého druhu výrobku prodávaného každou společností nebo skupinou společností zařazenou do vzorku na domácím trhu, který byl uznán za shodný nebo srovnatelný s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje tohoto druhu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(43)
Komise následně posoudila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku, zda se prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto posouzení proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(44)
Z šetření vyplynulo, že argentinský trh je silně regulován státem. Míšení fosilní nafty a bionafty je v Argentině povinné (v podílu 7 % bionafty během období šetření). Celkové množství bionafty potřebné ke splnění tohoto požadavku na míšení je prostřednictvím přidělování kvót rozvrženo mezi vybraný počet argentinských výrobců bionafty. Ropné společnosti jsou povinny odebírat bionaftu od těch argentinských společností vyrábějících bionaftu, které splňují požadavky povinného míšení. Cena je stanovená státem a je zveřejněna argentinským ministerstvem energetiky. Během období šetření byla tato státem stanovená referenční cena vypočtena podle složitého vzorce, který zohledňoval výrobní náklady (suroviny, dopravu a jiné náklady) a zajišťoval dosažení určitého zisku. Parametry použité při určení referenční ceny byly stanoveny na základě odhadovaných nákladů nejméně schopného výrobce se sídlem v nejvzdálenější oblasti země a vedly k významné ziskovosti argentinských výrobců.
(45)
Za těchto okolností nebyl prodej na domácím trhu považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku a běžná hodnota obdobného výrobku musela být předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině snižuje ceny sójových bobů a sójového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude proto dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(46)
S ohledem na převažující tržní podmínky, jak je popsáno výše ve 44. bodě odůvodnění, dospěla Komise k názoru, že zisk nebylo možné založit na skutečných údajích o společnostech zařazených do vzorku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.
1.2. Vývozní cena
(47)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(48)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.
(49)
Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a o zisk. Pro účely tohoto výpočtu se považovala za přiměřenou úroveň zisku ve výši 5 % na základě obratu.
1.3. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(51)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(52)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(53)
Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.
(54)
Jedna obchodní společnost byla v úzkém spojení s vyvážejícím výrobcem, který ji plně kontroloval, neměla žádnou vyjednávací pravomoc ani vliv na ceny nebo dodací podmínky a obchodovala výlučně s výrobky vyráběnými tímto vyvážejícím výrobcem v Argentině. Proto se považuje za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce a nebyla provedena žádná úprava o provize. U jedné obchodní společnosti se sídlem mimo EU bylo zjištěno, že má volnější vazby na vyvážejícího výrobce v Argentině, nebyla pod jeho kontrolou a obchodovala s řadou jiných výrobků vyrobených jinými výrobci. V tomto případě se mělo za to, že tato obchodní společnost plní funkce podobné funkcím obchodníka pracujícího za provizi. V důsledku toho byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily teoretické přirážky obchodníka.
(55)
Skutečný rozdíl mezi prodejními cenami účtovanými vyvážejícím výrobcem v Argentině obchodníkovi ve spojení a prodejními cenami účtovanými obchodníky ve spojení prvnímu nezávislému odběrateli v EU nebyl pro výpočet této úpravy použit. Úprava byla vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů obchodníka ve spojení a přiměřeného zisku. Skutečný zisk společnosti se nepovažoval v důsledku povahy tohoto vztahu za spolehlivý.
1.4. Dumpingové rozpětí
(56)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(57)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(58)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 100 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(59)
Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Dumpingové rozpětí
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. and Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
7,9 %
Všechny ostatní společnosti
10,6 %
2. Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(60)
Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Indonésii byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že s výjimkou dvou vyvážejících výrobců prodej na domácím trhu reprezentativní nebyl.
(61)
U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností Komise následně určila ty druhy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(62)
U těchto shodných nebo srovnatelných druhů výrobků bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového druhu výrobku vyvážejícími výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností nebyl zjištěn žádný reprezentativní prodej nebo vůbec žádný prodej na domácím trhu, pokud jde o vyvážený druh výrobku.
(63)
Proto byla u všech vyvážejících výrobců běžná hodnota obdobného výrobku předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Indonésii snižuje cenu palmového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude tedy dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(64)
Z šetření vyplynulo, že indonéský domácí trh s bionaftou je silně regulován státem. Ropná a plynárenská společnost Pertamina, která je plně ve vlastnictví státu, je zdaleka největší společností působící na domácím trhu (více než 90 % domácích nákupů bionafty od výrobců zařazených do vzorku). Pertamina je z pověření státu povinna mísit biopaliva s fosilními palivy, aby je mohla prodávat na svých čerpacích stanicích. Každý měsíc indonéské ministerstvo obchodu úředně stanoví tzv. „cenu HPE (neboli cenu podle vývozní kontroly)“, což je referenční cena použitá k výpočtu měsíční úrovně vývozních cel. Pertamina nakupuje bionaftu na úrovni ceny HPE stanovené indonéskou vládou.
(65)
Za těchto podmínek nemohl být zisk založen na skutečných údajích od společností zařazených do vzorku, protože prodej na domácím trhu se nepovažuje za uskutečněný v běžném obchodním styku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.
2.2. Vývozní cena
(66)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(67)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.
(68)
Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a za přiměřený byl považován zisk ve výši 5 % na základě obratu.
(69)
Prémie účtované zákazníkům v jednom členském státě, kteří se po nákupu bionafty snažili využít regulačního rámce pro bionaftu obnášejícího „dvojnásobné započtení“ (7), se nepovažovaly za součást vývozní ceny. Tyto prémie nejsou vázány na dotčený výrobek jako takový, ale spíše na poskytnutí dokumentů dovozcem ve spojení s cílem získat osvědčení od vlády, které umožňuje zákazníkovi dovozce ve spojení splnit nezbytné podmínky pro přimíšení pouze poloviny množství bionafty (jelikož tuto bionaftu lze započítat „dvojnásobně“).
2.3. Srovnání
(70)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(71)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(72)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady na úvěry, vývozní cla, poplatky za dohled, bankovní poplatky a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(73)
Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.
(74)
U jedné společnosti nebo skupiny společností bylo zjištěno, že uzavřela smlouvu s jednou obchodní společností ve spojení mimo jiné za účelem obchodu s bionaftou za provizi. V tomto případě se dospělo k závěru, že tento obchodník ve spojení by se měl považovat za obchodního zástupce pracujícího za provizi, a proto byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily přirážky obchodníka.
(75)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce byl dotčený výrobek (PME) před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli smíšen s RME. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) provedena úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech dotčeného výrobku.
2.4. Dumpingové rozpětí
(76)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(77)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím.
(78)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 99 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(79)
Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Dumpingové rozpětí
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
6,5 %
Všechny ostatní společnosti
9,6 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(80)
Obdobný výrobek vyrábí 254 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
(81)
Tvrdilo se, že značný počet velkých výrobců v Unii je ve spojení s vývozci v Argentině a /nebo že dovážejí bionaftu z Argentiny, a měli by proto být vyloučeni z definice výrobního odvětví Unie.
(82)
Po provedení šetření byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny tři společnosti, a to z důvodu jejich závislosti na dovozu z dotčených zemí, přičemž dovoz dosáhl 63 %, 85 % a 71 % jejich vlastní výroby během období šetření. Další dvě společnosti byly vyloučeny, jelikož během období šetření bionaftu nevyráběly. V níže uvedených oddílech nebyly použity žádné údaje od těchto společností. Byl učiněn předběžný závěr, že neexistují žádné důvody pro vyloučení jakýchkoli dalších výrobců v Unii z definice výrobního odvětví Unie.
(83)
Pro stanovení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na základě těchto informací bylo zjištěno, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 9 052 871 tun. Jak bylo uvedeno výše, osm výrobců v Unii bylo zařazeno do vzorku a představovali 27 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Tuny
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Index 2009 = 100
100
103
100
105
Zdroj:
Eurostat, údaje od výrobního odvětví Unie.
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkové výroby v Unii všech výrobců v Unii na trhu Unie, s odečtením jejich vývozu a přičtením dovozu z Argentiny a Indonésie a dovozu z jiných třetích zemí.
(85)
Objem dovozu z Argentiny a Indonésie byl získán z údajů Eurostatu vztahujících se k jednotlivým kódům KN, pod něž byl výrobek zařazen.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba bionafty v Unii zvýšila mezi rokem 2009 a koncem období šetření o 5 %.
3. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(87)
Jak je stanoveno v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, účinek dovozu ze dvou zemí může být posuzován souhrnně pouze tehdy, pokud jsou splněny dvě podmínky.
(88)
První podmínkou je, že dumpingové rozpětí ve vztahu k dovozu z obou zemí není nepatrné a objem dovozu není zanedbatelný. Dumpingové rozpětí stanovené ve vztahu k dovozu z Argentiny a Indonésie bylo nad minimální hranicí definovanou v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, jelikož jeho podíl na trhu činil v období šetření 10,8 %, resp. 8,5 %.
(89)
Druhou podmínkou je, že existuje hospodářská soutěž mezi dováženými výrobky navzájem a hospodářská soutěž s obdobným výrobkem Unie. Dovoz bionafty z Argentiny a Indonésie mísí s minerální naftou tytéž obchodní společnosti a je prodáván odběratelům v celé Unii v přímé hospodářské soutěži s bionaftou vyráběnou výrobním odvětvím Unie.
(90)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Argentiny a Indonésie by měl být pro účely analýzy újmy posuzován souhrnně.
4. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Tabulka č. 2
2009
2010
2011
OŠ
Dovoz z Argentiny
Tuny
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Index 2009 = 100
100
138
167
148
Podíl na trhu
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Index 2009 = 100
100
135
167
141
Dovoz z Indonésie
Tuny
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Index 2009 = 100
100
314
689
631
Podíl na trhu
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Index 2009 = 100
100
303
689
600
Celkový podíl na trhu
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Index 2009 = 100
100
160
248
213
Zdroj:
Eurostat.
(91)
Objem dovozu z Argentiny a Indonésie se od roku 2009 do období šetření značně zvýšil a dovoz z Indonésie vzrůstá rychleji než dovoz z Argentiny. Podíl na trhu se v průběhu téhož období zvýšil z 9,1 % na 19,3 %.
5. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
5.1. Vývoj cen
Tabulka č. 3
Dovozní cena (EUR/tunu)
2009
2010
2011
OŠ
Argentina
629
730
964
967
Index 2009 = 100
100
116
153
154
Indonésie
597
725
864
863
Index 2009 = 100
100
121
145
145
Celkem
624
728
920
921
Index 2009 = 100
100
117
147
148
Zdroj:
Eurostat.
(92)
I když se dovozní ceny během posuzovaného období zvýšily, zejména mezi roky 2010 a 2011, ceny bionafty z Argentiny i Indonésie zůstaly v průběhu posuzovaného období nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5.2. Cenové podbízení
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu argentinských a indonéských dovozců zařazených do vzorku pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Srovnání mezi SME z Argentiny a PME z Indonésie s výrobkem vyráběným a prodávaným na trhu Unie vycházelo z filtrovatelnosti při nízkých teplotách (CFPP), což je teplota, při níž se bionafta mění zpět na tuk a již nemůže být použita jako palivo.
(95)
CFPP veškerého prodeje z Argentiny do EU byla 0 °C. Tento prodej byl tedy srovnán s prodejem výrobců bionafty s CFPP s hodnotou 0 v Unii.
(96)
CFPP veškerého prodeje z Indonésie do EU byla 13 °C. Vzhledem k velmi nízkému objemu prodeje výrobců v Unii, pokud jde o tuto CFPP (protože PME z Indonésie je před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli téměř vždy smíšen s jinou bionaftou z jiných zdrojů), nepovažovalo se přímé srovnání za přiměřené. Vývozní cena PME z Indonésie u CFPP s hodnotou 13 byla proto upravena směrem nahoru na cenu CFPP s hodnotou 0 pomocí rozdílu v ceně na trhu Unie mezi prodejem PME s CFPP s hodnotou 13 vyráběného výrobním odvětvím Unie a průměrnou cenou bionafty s CFPP s hodnotou 0.
(97)
Rozdíl mezi cenami z Argentiny a Indonésie a cenami Unie, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny výrobního odvětví Unie ze závodu, tj. rozpětí cenového podbízení, byl na základě výše popsané metodiky v rozpětí od 2,5 % do 9,1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(98)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie během analyzovaného období.
(99)
Jak bylo uvedeno výše, ověřené údaje od vzorku výrobců v Unii byly použity za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(100)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie, které se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených údajů shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(101)
Na základě informací, které se týkají všech výrobců bionafty v Unii, byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(102)
Na základě informací, které se týkají výrobců bionafty v Unii zařazených do vzorku, byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, mzdové náklady, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
7. Makroekonomické ukazatele
7.1. Výrobní kapacita, výroba a využití kapacity
Tabulka č. 4
2009
2010
2011
OŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Index 2009 = 100
100
105
106
109
Objem výroby (v tunách)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Index 2009 = 100
100
107
98
104
Využití kapacity
43 %
44 %
40 %
41 %
Index 2009 = 100
100
102
92
95
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Kapacita zůstala poměrně stabilní, zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, a proto bylo využití kapacity v průběhu tohoto období nízké. Výrobní odvětví Unie nebylo schopné používat dříve instalované kapacity nebo v jakémkoli rozsahu během daného období využít zvýšení kapacity, ke kterému došlo v důsledku očekávaného účinku uložení opatření proti USA nebo očekávaných systémů kvót a zvýšených požadavků některých členských států.
7.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 5
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Index 2009 = 100
100
102
90
98
Podíl na trhu
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Index 2009 = 100
100
98
90
94
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(104)
Objem prodeje společnostem v Unii, které nejsou ve spojení, zůstal v posuzovaném období spíše stabilní. Vzhledem k tomu, že spotřeba během tohoto období mírně vzrostla, stabilní objem prodeje vedl ke snížení podílu na trhu (pokles o 5,5 procentních bodů) a tento podíl převzal dovoz z dotčených zemí.
7.3. Růst
(105)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Během téhož období se dovozu z Indonésie a Argentiny podařilo získat více než 10 procentních bodů podílu na trhu. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít plný prospěch z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
7.4. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka č. 6
2009
2010
2011
OŠ
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
1 858
2 055
2 061
2 079
Index 2009 = 100
100
111
111
112
Produktivita (tuny/FTE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Index 2009 = 100
100
97
88
93
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(106)
Vzhledem k tomu, že odvětví bionafty je odvětvím se značnými nároky na kapitál a nevyžaduje velký počet pracovníků ve výrobním procesu, a vzhledem k výši subdodávek v oblasti skutečné výroby bionafty není počet osob zaměstnaných ve výrobě velký. Jelikož se objem výroby během daného období mírně zvýšil, vzrostla i zaměstnanost.
(107)
Jelikož zaměstnanost vzrostla, avšak rychleji než výroba, produktivita se mezi rokem 2009 a koncem období šetření snížila o 7 procentních bodů.
7.5. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(108)
Výrobnímu odvětví Unie byla působena újma v důsledku dumpingového dovozu ze Spojených států amerických do roku 2009, kdy začíná období šetření pro účely tohoto řízení. Platná cla na dovoz ze Spojených států amerických byla uzpůsobena tak, aby byly zajištěny rovné podmínky, za nichž by výrobní odvětví Unie mohlo soutěžit s tímto dovozem a vyrovnat se se způsobenou újmou.
(109)
K tomu však zjevně nedošlo. Výrobní odvětví Unie je nyní méně ziskové než v roce 2009 a ztratilo svůj podíl na trhu, dokonce i ve srovnání s rokem 2009, ve prospěch dovozu z Argentiny a Indonésie, který představuje cenové podbízení vůči cenám Unie. Využití kapacity je nižší, dokonce i přes nárůst spotřeby v Unii. K překonání účinků dřívějšího dumpingu jednoznačně nedošlo.
(110)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. U jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, který představoval jen malý podíl dovozu z Indonésie, nebyl dumping zjištěn. Avšak u ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii a u všech vyvážejících výrobců v Argentině bylo zjištěno, že se dopouštějí dumpingu bionafty na trhu Unie. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z těchto dvou dotčených zemí nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
8. Mikroekonomické ukazatele
8.1. Průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady a náklady na mzdy
Tabulka č. 7
2009
2010
2011
OŠ
Jednotková cena v EUR za tunu
797
845
1 096
1 097
Index 2009 = 100
100
106
137
138
Jednotkové náklady v EUR za tunu
760
839
1 089
1 116
Index 2009 = 100
100
110
143
147
Náklady na mzdy EUR/FTE
57 391
63 490
62 141
61 004
Index 2009 = 100
100
111
108
106
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(111)
Ačkoliv v posuzovaném období bylo výrobní odvětví Unie schopné zvýšit svou prodejní cenu, v důsledku špatné sklizně řepky v roce 2011 vzrostly výrobní náklady v takové míře, že je nebylo možné vyrovnat zvýšením prodejní ceny. Pro výrobní odvětví Unie bylo neekonomické dovážet alternativní suroviny z Argentiny a Indonésie v důsledku daňových režimů zavedených v těchto zemích, a proto bylo nuceno dovážet hotovou bionaftu, aby omezilo své náklady, a tím snížilo celkové ztráty.
(112)
Zároveň vzrostly u společností zařazených do vzorku během posuzovaného období náklady na mzdy, což znovu donutilo společnosti hledat způsob, jak snížit celkové náklady.
8.2. Zásoby
Tabulka č. 8
2009
2010
2011
OŠ
Zásoby (v tunách)
74 473
87 283
90 249
103 058
Index 2009 = 100
100
117
121
138
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(113)
Během analyzovaného období se zásoby bionafty zvýšily přibližně o 40 %. Toto zvyšování stavu zásob probíhalo během celého analyzovaného období. Jelikož však bionafta nemůže být skladována déle než šest měsíců (průměrná doba skladování je pouze asi tři měsíce), údaje týkající se zásob mají pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jen omezenou hodnotu.
8.3. Ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka č. 9
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investice (v tis. EUR)
188 491
156 927
149 113
141 578
Index 2009 = 100
100
83
79
75
Návratnost investic
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Index 2009 = 100
100
-20
9
10
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena pomocí vyjádření čistého zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie před zdaněním jako procento obratu z tohoto prodeje. Během analyzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila, a sice z 3,5 % na - 2,5 %.
(115)
Míra investic do výroby bionafty uskutečněných výrobci v Unii zařazenými do vzorku v daném období poklesla a prokazuje, že výrobci zařazení do vzorku byli sice stále ještě schopni investovat do výroby bionafty, ale výše prostředků dostupných pro tyto investice se snížila, podobně jako podíl výrobců v Unii na trhu.
(116)
Návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procento průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty prostředků použitých při výrobě bionafty, odpovídala negativnímu vývoji ziskovosti. Zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během sledovaného období.
(117)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vykázal během analyzovaného období výrazný pokles, což svědčí o tom, že společnosti zařazené do vzorku měly potíže konkurovat dumpingovému dovozu z Argentiny a Indonésie.
9. Závěr ohledně újmy
(118)
Z analýzy ověřených údajů jasně vyplývá, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Při rostoucí spotřebě ztratilo svůj podíl na trhu a ziskovost, zatímco dovoz podíl na trhu získal a představoval cenové podbízení vůči cenám výrobců v Unii.
(119)
Ostatní ukazatele rovněž vykazují klesající nebo stabilní trend, a to i po uložení opatření vůči USA a rozšíření cla na dovoz z Kanady, kterým se opatření obcházela.
(120)
Výrobci v Unii byli sice schopni přenést většinu zvýšených výrobních nákladů od roku 2010 do roku 2011 (+33 procentních bodů), ale pouze snížením ziskovosti až na hranici rentability. Nemohli však přenést další zvýšení nákladů od roku 2011 do období šetření v důsledku zvýšení cen surovin, což představuje téměř 80 % úplných nákladů na výrobu bionafty. Toto zvýšení nákladů nemohlo být zcela přeneseno na odběratele na trhu Unie, což vedlo ke ztrátám v období šetření.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(121)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou.
(122)
Byly zkoumány i jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(123)
Bylo zjištěno, že během období šetření jen malá část dovozu (mezi 2 % a 6 %) z Indonésie do EU nebyla dumpingová. U zbývajícího množství dovozu z Indonésie a veškerého dovozu z Argentiny byl zjištěn dumping. Odstranění uvedeného malého množství nedumpingového dovozu z celkového deklarovaného dovozu z Indonésie nemá vliv na trend dovozu podrobně popsaný výše.
(124)
Z šetření vyplynulo, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí během posuzovaného období značně vzrostl, pokud jde o objem (více než dvojnásobně). To vedlo k podstatnému zvýšení jeho podílu na trhu o 10 procentních bodů, z 9,1 % v roce 2009 na 18,8 % na konci období šetření.
(125)
Zároveň přišlo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období, i přes zvýšení spotřeby, o 5,5 procentních bodů svého podílu na trhu.
(126)
Průměrné ceny u dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšily o 48 %, ale přesto byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v tomtéž období. Dumpingový dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž průměrné rozpětí cenového pobízení činilo během období šetření 4 % pro Indonésii a 8 % pro Argentinu.
(127)
Tlak způsobený nárůstem levného dumpingového dovozu na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie stanovit prodejní ceny odpovídající podmínkám na trhu a zvýšení nákladů. Společnosti zařazené do vzorku byly schopny přenést na své odběratele pouze 38% zvýšení cen, ale jejich celkové náklady se v témže období zvýšily o 47 %.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí, který během období šetření představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a jehož objem rovněž značně vzrostl, měl rozhodující vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
3. Účinek jiných činitelů
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí
Tabulka č. 10
Jiné třetí země
2009
2010
2011
OŠ
Dovoz celkem (v tunách)
699 541
256 327
161 973
175 370
Index 2009 = 100
100
37
23
25
Podíl na trhu
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Index 2009 = 100
100
35
23
24
Zdroj:
Eurostat.
(129)
Dovoz ze třetích zemí, zejména z USA, Norska a Jižní Korey, se od roku 2009 do konce období šetření podstatně snížil. Tento pokles byl způsoben uložením opatření na dovoz z USA v roce 2009 a v návaznosti na šetření obcházení opatření proti dovozu zasílanému z Kanady v roce 2010. Vzhledem k poklesu podílu dovozů z jiných třetích zemí na trhu v době, kdy došlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie, mohl mít dovoz z jiných třetích zemí pouze zanedbatelný podíl na újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nelze tedy dospět k závěru, že narušuje příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
3.2. Nedumpingový dovoz z dotčených zemí
(130)
Byl zjištěn nedumpingový dovoz z dotčených zemí, ale pouze v druhé polovině roku 2011. Vzhledem ke krátké době, ve které se tento dovoz uskutečňoval, a k jeho omezenému množství mohl mít jen zanedbatelný podíl na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie a není schopen narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
3.3. Jiní výrobci v Unii
(131)
S ohledem na malý objem výroby výrobců v Unii vyloučených z definice výrobního odvětví Unie a s ohledem na malý objem jejich dovozu celkově nebyli tito výrobci považováni za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Dovoz výrobního odvětví Unie
(132)
CARBIO, sdružení argentinských výrobců bionafty, tvrdilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dovozem z Argentiny a Indonésie ze strany výrobců v Unii. Označilo tento dovoz za újmu, kterou si výrobci v Unii způsobili sami, a prohlásili, že by neměl být brán v úvahu jako příčina újmy způsobené chováním argentinských výrobců.
(133)
Z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie, jasně vyplývá, že během posuzovaného období dováželi množství bionafty z Argentiny a Indonésie až do výše 60 % veškerého dovozu uskutečněného v období šetření z těchto zemí. Uvedlo však, že tento dovoz prováděli v sebeobraně. Krátkodobý prospěch z dumpingových cen tohoto dovozu napomohl výrobcům v Unii v tom, aby mohli ve střednědobém horizontu pokračovat ve své obchodní činnosti.
(134)
Dovoz bionafty za dumpingové ceny uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie značně vzrostl v roce 2011 a v období šetření, kdy se nejvíce projevil vliv rozdílné vývozní daně z bionafty a z jejích surovin, jelikož právě v té době se dovoz surovin (sójového a palmového oleje) stal nerentabilním ve srovnání s dovozem hotového výrobku. Systém rozdílných vývozních daní v obou zemích ukládá vyšší daň z vývozu surovin, než je daň z hotového výrobku. Otázka, zda lze tuto rozdílnou vývozní daň považovat za subvenci ve smyslu článku 2 základního antisubvenčního nařízení, bude zkoumána během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(135)
Například v některých měsících období šetření byla dovozní cena sójového oleje z Argentiny vyšší než dovozní cena SME, čímž se nákup sójového oleje stal ekonomicky nevýhodný. Za této situace byl nákup SME jedinou ekonomicky ospravedlnitelnou možností.
(136)
V každém případě, kdyby tento objem bionafty nedovezlo výrobní odvětví Unie, dovezly by jej obchodní společnosti v Unii, jejich cena by byla nižší než cena výrobního odvětví Unie a prodávaly by tuto bionaftu na trhu Unie, jelikož ji již z těchto zemí dovážejí za účelem prodeje naftovým rafineriím, které konkurují výrobnímu odvětví Unie. Příčinná souvislost není tímto dovozem narušena, a tento argument se tedy předběžně zamítá.
3.5. Kapacita výrobního odvětví Unie
(137)
Sdružení CARBIO dále tvrdí, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie došlo v důsledku nadbytečné kapacity způsobené nadměrným rozšířením. Jelikož využití kapacity v roce 2008 činilo 50 %, tvrdí, že výrobní odvětví se dále rozšiřovalo bez odpovídajícího nárůstu poptávky.
(138)
Skutečností je, že během posuzovaného období zůstalo využití kapacity v celé Unii na nízké úrovni, přičemž nejnižší úroveň během období šetření činila 40 %. Některé společnosti proto nevyužívaly kapacitu, kterou instalovaly.
(139)
Využití kapacity však bylo nízké již na počátku posuzovaného období a zůstalo nízké po celé toto období a bylo stabilní i u společností zařazených do vzorku.
(140)
Společnosti zařazené do vzorku byly na začátku posuzovaného období ziskové a na jeho konci ztrátové, se stabilním využitím kapacity. Je oprávněné z toho vyvozovat, že celé výrobní odvětví se také stalo méně ziskovým, zatímco jeho využití kapacity zůstalo stabilní. Toto tedy nelze považovat za hlavní příčinu újmy, jelikož se zdá, že zde neexistuje žádná příčinná souvislost. Tento argument se tedy předběžně zamítá.
3.6. Nedostatečný přístup k surovinám a vertikální integrace
(141)
CARBIO rovněž tvrdí, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma z důvodu špatné efektivity, zejména proto, že není vertikálně integrováno a nenachází se v blízkosti zdrojů surovin.
(142)
Uvedené argumenty se předběžně zamítají. Některé společnosti zařazené do vzorku se nacházejí v přístavech, kde mají snadný přístup k surovinám, které přivážejí lodě, a ostatní společnosti zařazené do vzorku umístily své závody na výrobu bionafty na stejném místě jako své závody vyrábějící rostlinný olej. Mnoho výrobců bionafty v jižní Evropě sídlí záměrně v přístavech, aby měli přístup k surovinám dováženým z Argentiny a Indonésie, nebo na týchž místech jako jejich odběratelé (rafinérie fosilní ropy). Vzhledem k tomu, že účinek rozdílné vývozní daně způsobil, že suroviny byly dražší než hotový výrobek, bylo výrobní odvětví Unie zjevně poškozeno tím, že nebylo ekonomicky možné vyrábět PME a SME v EU.
3.7. Jiné regulační činitele
(143)
CARBIO rovněž odkázalo na některé regulační činitele, které údajně způsobily újmu výrobnímu odvětví Unie, z nichž některé jsou návrhy a do dnešního dne nebyly uvedeny v platnost. Klade však důraz na systém „dvojnásobného započtení“, který je popsán níže.
(144)
Směrnice o obnovitelných zdrojích energie ukládá členským státům vyžadovat, aby byl s minerální naftou před jejím prodejem uživatelům smíšen určitý podíl bionafty. Některé členské státy využily ustanovení v uvedené směrnici, které umožňuje tento podíl snížit o polovinu, pokud použitá bionafta byla vyrobena z odpadních olejů nebo použitých živočišných tuků. Například, pokud dotčený členský stát vyžaduje, aby bylo smícháno 7 % bionafty s 93 % minerální nafty, oněch 7 % se snižuje na 3,5 %, pokud se jedná o bionaftu vyrobenou z odpadních olejů.
(145)
CARBIO tvrdí, že pravidla dvojnásobného započtení způsobila v období šetření pokles prodeje tzv. bionafty „první generace“ o 1 milion tun a že to je příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení se zamítá, jelikož vzorek výrobců v Unii obsahuje některé společnosti, které vyrábějí bionaftu s dvojnásobným započtením a jejich finanční situace není výrazně odlišná od finanční situace společností zařazených do vzorku, které vyrábějí bionaftu z panenských rostlinných olejů. U těchto společností se během ověřování jejich údajů ukázalo, že cena jejich bionafty byla ovlivněna nízkou cenou dumpingového dovozu z Argentiny a Indonésie, jelikož jsou v nepřímé soutěži s PME a SME z dotčených zemí.
(146)
Byl rovněž vznesen argument, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma tím, že neinvestuje více do biopaliv druhé generace, jako je využívání odpadních olejů. Tento argument byl předběžně zamítnut, protože v Unii není k dispozici tolik odpadních olejů, aby se výrazně zvýšil objem zpracování ve srovnání se současnou situací.
3.8. Omezení v členských státech
(147)
CARBIO rovněž tvrdilo, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, nemohla být způsobena dovozem z dotčených zemí z důvodu systémů kvót a daňových režimů v různých členských státech, které omezují přístup na tyto trhy. Rovněž tvrdí, že některé trhy v EU jsou kvůli klimatickým podmínkám pro SME a PME uzavřeny.
(148)
Pravdou je, že filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) u PME (při teplotě + 13 °C) znamená, že PME nelze používat v celé Unii, aniž by bylo smícháno s jinými bionaftami za účelem snížení CFPP. CFPP u SME při 0 °C však umožňuje jeho širší použití, zejména během letních měsíců.
(149)
Argument, že právě regulační systém v některých členských státech působí újmu výrobnímu odvětví Unie, byl důkladně posuzován během celého šetření.
(150)
V některých členských státech jsou zavedeny systémy kvót, které přidělují společnostem v daném členském státě nebo v jiných členských státech v rámci celé Unie určité výrobní kvóty. Avšak většina zemí poskytovala výhody pomocí daňového systému a tyto výhody se postupně omezují nebo ruší.
(151)
Například Francie má také zvýhodnění v podobě osvobození od daně ve výši 90 EUR za tunu bionafty vyrobené na základě kvót. Avšak vzhledem k nízkým cenám dumpingového dovozu je často levnější bionaftu dovážet než ji nakupovat od výrobního odvětví Unie, a to i včetně daňového zvýhodnění. Důkazem je skutečnost, že argentinský dovoz je na francouzském trhu zcela zjevně přítomen.
(152)
V některých členských státech dovoz z Argentiny a Indonésie přítomen není, a to buď v důsledku klimatických podmínek, nebo kvůli systémům kvót. Nicméně ve větší části Unie dovoz z Argentiny a Indonésie na trhu přítomen je, a to buď kvůli neexistenci systému kvót, nebo kvůli tomu, že cena je nižší než jakékoli daňové zvýhodnění, které členský stát může poskytnout.
(153)
Vzhledem k tomu, že PME a SME po smíchání s RME vyrobeným v Unii nebo jinou bionaftou mohou být prodávány v celé Unii a že dovoz se vyskytuje ve velkém množství a za dumpingové ceny i v členských státech, kde existují systémy daňového zvýhodnění, se toto tvrzení předběžně zamítá, jelikož stávající systémy kvót a daňové režimy nejsou schopné narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(154)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Zároveň bylo zjištěno, že ceny u tohoto dovozu představovaly během období šetření cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(155)
Z údajů vyplývá, že jak narůstá objem levného dovozu z dotčených zemí, významně se zhoršuje hospodářská situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Výše uvedená analýza náležitě odlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. Na základě této analýzy byl předběžně vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(157)
V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly posouzeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz a nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
(158)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout opatření. Zjištění zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(159)
Jak bylo uvedeno výše, výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, která byla způsobena dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí. Neuložení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Unie. Situace výrobního odvětví Unie byla zvláště ovlivněna poklesem ziskovosti z +3 % v roce 2009 na -2,5 % na konci období šetření. Jakýkoli další pokles výkonnosti by nakonec vedl k omezení výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(160)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí a rovněž výsledkem skutečnosti, že kvůli režimu vývozních daní v obou zemích se snižuje cena dovozu SME a PME na trhu Unie a současně se zvyšuje cena surovin. Uložení antidumpingových opatření by tedy výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ziskovost na úrovně považované za nezbytné pro toto odvětví náročné na kapitál.
(161)
Opatření by měla výrobnímu odvětví Unie poskytnout příležitost překonat účinky dumpingu působícího újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
2. Zájem dovozců/obchodníků v Unii, kteří nejsou ve spojení
(162)
Dovozci/obchodníci v Unii, kteří nejsou ve spojení, byli vyzváni, aby se Komisi přihlásili. Avšak žádný dovozce při šetření spolupracoval.
(163)
Jelikož nebyly k dispozici žádné údaje od dovozců nebo obchodníků, kteří nejsou ve spojení, neexistovaly žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy těchto stran.
3. Zájem uživatelů a odběratelů
(164)
Všem známým společnostem uživatelů působícím v oblasti výroby a distribuce minerální nafty a uskutečňujícím rovněž povinné míšení minerální nafty s bionaftou byly při zahájení řízení zaslány dotazníky.
(165)
Tři uživatelé bionafty odpověděli na dotazník pro uživatele, ale uvedli, že bionafta představuje jen velmi malou část jejich obchodních činností. Uvedli, že by byli z právního hlediska povinni nakupovat bionaftu, a pokud by se v důsledku cla cena bionafty zvýšila, přenesli by tedy toto zvýšení ceny automaticky na své odběratele, k čemuž došlo již v minulosti.
(166)
Vzhledem k omezenému množství dostupných informací by uložení opatření mělo mít jen velmi omezený dopad na konečné odběratele, jelikož procentní podíl bionafty, který je míšen s minerální naftou, kterou nakupují na čerpacích stanicích, je malý. Nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy uživatelů nebo odběratelů.
4. Zájem dodavatelů surovin
(167)
Jedno sdružení dodavatelů surovin, FEDIOL (federace zastupující evropské odvětví rostlinných olejů a proteinové moučky v Evropě), odpovědělo na dotazník zaslaný dodavatelům surovin. Uvedlo, že v důsledku dovozu z dotčených zemí se snížila poptávka po řepkovém oleji v celé Unii, a sice o více než 1 milion tun v letech 2009 až 2011.
(168)
Domnívá se, že uložení opatření bude mít pozitivní účinek na dodavatelské odvětví v EU, jelikož se zvýší využití kapacity. Případný nárůst poptávky po řepkovém oleji by se potom projevil v odvětví krmných směsí - ty se totiž získávají ze zbytků z výroby řepkového oleje - a v odvětví zemědělství v EU, které je producentem řepky.
(169)
Ze získaných důkazů tedy vyplývá, že uložení opatření by bylo v zájmu dodavatelů surovin v Unii.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(170)
Uložení opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. Tato opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnila dosáhnout růstu a začít se vyrovnávat s újmou způsobenou dumpingovým dovozem. Kdyby však žádná opatření uložena nebyla, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se nadále zhoršovala a další hospodářské subjekty by byly nuceny ukončit svou obchodní činnost. Ačkoli nebylo možné učinit jasný závěr, pokud jde o uživatele a dovozce, uložení opatření by mělo být v zájmu dodavatelů surovin.
(171)
Neexistují žádné přesvědčivé důvody, z nichž by vyplývalo, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo zjevně v rozporu se zájmem Unie.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(173)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto k zjištěným dumpingovým rozpětím a k výši cla potřebného pro odstranění újmy působené výrobcům v Unii, aniž by byla překročena.
(174)
Při výpočtu výše cla potřebného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt své výrobní náklady a vytvořit zisk před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za situace, kdy nedochází k dumpingovému dovozu.
(175)
Za tímto účelem lze za přiměřenou úroveň považovat ziskové rozpětí ve výši 15 % z obratu, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, kdyby neexistoval dumping působící újmu, a to na základě zjištění předchozího šetření týkajícího se dovozu ze Spojených států amerických, kdy se toto rozpětí považovalo za přiměřené pro zaručení produktivních investic v tomto odvětví v dlouhodobém horizontu.
(176)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána úpravou prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené během období šetření a připočtením uvedeného ziskového rozpětí.
(177)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(178)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie podle pravidla nižšího cla, tj. nižší z uvedených dvou vypočtených rozpětí, buď dumpingu, nebo újmy.
(179)
Sazby antidumpingového cla byly stanoveny srovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením tyto:
Země
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Prozatímní rozpětí újmy
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Ostatní spolupracující společnosti
7,9 %
31 %
7,9 %
Všechny ostatní společnosti
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonésie
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Všechny ostatní společnosti
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Jelikož se však antidumpingové clo použije jak na směsi, které obsahují bionaftu (v poměru k jejich obsahu bionafty podle hmotnosti), tak na čistou bionaftu, bude pro správné uplatňování cla celními orgány členských států přesnější a přiměřenější vyjádřit clo jako pevnou částku v EUR/t netto a použít ji na dovezenou čistou bionaftu nebo na podíl bionafty ve směsi.
(181)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a tento výrobek podléhá celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(182)
Veškeré žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(183)
Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013. Tato evidence byla zavedena s ohledem na možné uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. V této fázi řízení nelze učinit žádné rozhodnutí o možném uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(184)
V zájmu řádné správy mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě jednoho měsíce od vyhlášení tohoto nařízení. Zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě nebo obsažených ve směsi, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kódy TARIC 1516209821, 1516209829 a 1516209830), ex 1518 00 91 (kódy TARIC 1518009121, 1518009129 a 1518009130), ex 1518 00 95 (kód TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (kódy TARIC 1518009921, 1518009929 a 1518009930), ex 2710 19 43 (kódy TARIC 2710194321, 2710194329 a 2710194330), ex 2710 19 46 (kódy TARIC 2710194621, 2710194629 a 2710194630), ex 2710 19 47 (kódy TARIC 2710194721, 2710194729 a 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (kódy TARIC 3824909701, 3824909703 a 3824909704), 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (kódy TARIC 3826009011, 3826009019 a 3826009030), pocházející z Argentiny a Indonésie.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla použitelné na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Sazba prozatímního cla
(EUR/t netto)
Doplňkový kód TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Ostatní spolupracující společnosti:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Všechny ostatní společnosti
104,92
B999
Indonésie
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Ostatní spolupracující společnosti:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Všechny ostatní společnosti
83,84
B999
3. Antidumpingové clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin a parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.
4. V případech, kdy došlo k poškození zboží před vstupem do volného oběhu, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (9), musí být výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše popsaných částek snížena o procentuální podíl odpovídající poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
5. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Evropské unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
1. Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 1 nařízení Komise (EU) č. 79/2013.
2. Shromážděné údaje o výrobcích, které byly uvolněny ke spotřebě nejdříve 90 dní před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, se uchovají až do vstupu případných konečných opatření v platnost nebo do ukončení tohoto řízení.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. května 2013.
REGULAMENTUL (UE) NR. 490/2013 AL COMISIEI
din 27 mai 2013
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea anchetei
(1)
La 29 august 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de biomotorină originară din Argentina și Indonezia (denumite în continuare „țările în cauză”).
(2)
Ancheta a fost inițiată în urma unei reclamații depuse la 17 iulie 2012 de Comitetul european pentru biomotorină (European Biodiesel Board) (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 60% din producția totală de biomotorină a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultate din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
(3)
La 30 ianuarie 2013, Comisia a decis ca importurile de același produs originar din țările în cauză să facă obiectul înregistrării în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 79/2013 din 28 ianuarie 2013 (3).
(4)
La 10 noiembrie 2012, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4), deschiderea unei proceduri antisubvenții privind importurile în Uniune de biomotorină originară din Argentina și Indonezia și a început o anchetă separată.
2. Perioada de anchetă
(5)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 iulie 2011 și 30 iunie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
3. Părțile interesate de anchetă
(6)
Comisia a informat în mod oficial despre deschiderea anchetei reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din Argentina și Indonezia, importatorii cunoscuți, furnizorii, distribuitorii, utilizatorii și asociațiile cunoscute ca fiind vizate, precum și autoritățile din Argentina și Indonezia. Avizul de deschidere a invitat toate părțile vizate de anchetă să contacteze Comisia și să se prezinte.
(7)
Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere a procedurii.
(8)
Reclamantul, producătorii-exportatori din Argentina și Indonezia, importatorii și autoritățile din Argentina și Indonezia și-au exprimat punctele de vedere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
3.1. Eșantionarea
(9)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din Argentina și Indonezia, de importatori neafiliați care importă în Uniune și de producători din Uniune implicați în anchetă și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că ar putea să limiteze la un număr rezonabil producătorii-exportatori din Argentina și Indonezia, importatorii neafiliați și producătorii din Uniune care vor fi supuși anchetei, prin selectarea unui eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază (acest proces este denumit, de asemenea, „eșantionare”).
3.2. Eșantionarea producătorilor-exportatori din Argentina
(10)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din Argentina au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere.
(11)
Zece producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Cu toate acestea, două întreprinderi nu au raportat exporturi către Uniune (sau nici măcar producția) în cursul PA.
(12)
Restul de opt (grupuri de) producători-exportatori reprezentau volumul total al exporturilor către Uniune în cursul PA.
(13)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori, bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Potrivit informațiilor furnizate de cei opt producători-exportatori menționați anterior la considerentul 12, eșantionul selecționat reprezenta 86 % din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune în cursul PA.
(14)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți, precum și asociația producătorilor din Argentina și autoritățile argentiniene au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului și nu au ridicat nicio obiecție.
3.3. Examinarea individuală
(15)
Nicio întreprindere argentiniană care nu a fost inclusă în eșantion nu a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
3.4. Eșantionarea producătorilor-exportatori din Indonezia
(16)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din Indonezia au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere.
(17)
Opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Cu toate acestea, trei întreprinderi nu au raportat exporturi către Uniune în cursul PA.
(18)
Restul de cinci (grupuri de) producători-exportatori reprezentau volumul total al exporturilor către Uniune în cursul PA.
(19)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de patru producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori, bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Potrivit informațiilor furnizate de cei cinci producători-exportatori menționați anterior la considerentul 18, eșantionul selecționat reprezenta 99% din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune în cursul PA.
(20)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți, precum și autoritățile indoneziene au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului și nu au ridicat nicio obiecție.
3.5. Examinarea individuală
(21)
Nicio întreprindere indoneziană care nu a fost inclusă în eșantion nu a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
3.6. Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați
(22)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii neafiliați au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. Niciun importator nu a cooperat însă în cadrul prezentei anchete.
3.7. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(23)
Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion a fost alcătuit din opt producători din Uniune cunoscuți Comisiei anterior deschiderii anchetei ca fiind producători de biomotorină. Comisia a selectat un eșantion pe baza volumului de producție, a volumului de vânzări și a localizării geografice. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 27 % din producția din Uniune.
(24)
Părțile interesate au fost și ele invitate în avizul de deschidere să-și exprime punctele de vedere în privința eșantionului provizoriu. După publicarea eșantionului propus, două dintre întreprinderile care urmau să fie incluse în eșantion și-au retras acordul de cooperare și au fost înlocuite de alte două întreprinderi. Industria din Uniune a afirmat, de asemenea, că eșantionul ar trebui să includă cel puțin un IMM, având în vedere numărul mare de IMM-uri care produc biomotorină. Această cerere a fost acceptată.
(25)
Eșantionul este considerat reprezentativ pentru industria din Uniune.
3.8. Răspunsuri la chestionare
(26)
Au fost trimise chestionare celor trei producători-exportatori sau grupuri de producători din Argentina incluși în eșantion, celor patru producători-exportatori sau grupuri de producători din Indonezia incluși în eșantion și celor opt producători din Uniune incluși în eșantion.
(27)
S-au primit răspunsuri la chestionare de la șapte producători-exportatori sau grupuri de producători din Argentina și Indonezia incluși în eșantion, de la opt producători din Uniune incluși în eșantion și de la trei utilizatori.
3.9. Vizite de verificare
(28)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la spațiile de lucru ale următoarelor întreprinderi:
(a)
producători situați în Uniune
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Spania
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Spania
-
Diester Industrie S.A.S., Paris, Franța
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Grecia
-
Novaol S.R.L., Milan, Italia
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Suedia
-
Preol A.S., Lovosice, Republica Cehă
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Germania
(b)
producători-exportatori din Argentina
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires (denumită în continuare „LDC”);
-
grupul de întreprinderi afiliate „Renova”:
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires (denumită în continuare „Molinos”);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca (denumită în continuare „Oleaginosa”);
-
Renova S.A., Bahia Blanca (denumită în continuare „Renova”);
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda (denumită în continuare „Vicentin”);
-
grupul de întreprinderi afiliate „T6”:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario (denumită în continuare „AGD”);
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires (denumită în continuare „Bunge”);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe (denumită în continuare „T6”).
(c)
comercianți situați în afara UE care au legătură cu producătorii-exportatori din Argentina:
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay (denumită în continuare „Molinos Overseas”);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Geneva, Elveția (denumită în continuare „LDC Suisse”);
(d)
producători-exportatori din Indonezia:
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonezia (denumită în continuare „CPL”)
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonezia (denumită în continuare „PTMM”)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonezia (denumită în continuare „PAA”)
-
grupul of întreprinderi afiliate (denumit în continuare „Wilmar”), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonezia (denumită în continuare „WBI”)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonezia (denumită în continuare „WINA”)
(e)
comercianți situați în afara UE care au legătură cu producătorii-exportatori din Indonezia
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapore (denumită în continuare „FRL”)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapore (denumită în continuare „IMBS”)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapore (denumită în continuare „ICOF”)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapore (denumită în continuare „VOF”)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapore
(f)
importatori în Uniune care au legătură cu exportatorii din Argentina și Indonezia:
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Spania (denumită în continuare „CAMPA”)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milan, Italia (denumită în continuare „IMBI”)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Spania (denumită în continuare „LDC Spania”);
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Spania (denumită în continuare „Losur”);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Țările de Jos (denumită în continuare „WET BV”) (5)
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(29)
Produsul în cauză este reprezentat de esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă, sub formă pură sau în amestec, originar din Argentina și Indonezia, încadrat în prezent la codurile NC ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 și ex 3826 00 90 (denumit în continuare „produsul în cauză”, cunoscut sub denumirea de „biomotorină”).
(30)
Ancheta a arătat că biomotorina produsă în Argentina este exclusiv „ester metilic de soia” (EMS) derivat din ulei de soia și că biomotorina produsă în Indonezia este exclusiv „ester metilic de palmier” (EMP) derivat din ulei de palmier, în timp ce biomotorina produsă în Uniunea Europeană este în principal „ester metilic de rapiță” (EMR), dar și din alte materii prime, inclusiv uleiuri uzate și uleiuri virgine.
(31)
EMS, EMP și EMR aparțin categoriei de esteri metilici ai acizilor grași (EMAG). Termenul „ester” se referă la transesterificarea uleiurilor vegetale, care presupune amestecarea uleiului cu alcool, generând biomotorina și un subprodus, glicerină. Termenul „metilic” se referă la metanol, alcoolul cel mai frecvent utilizat în acest proces.
(32)
Biomotorina EMS și EMP pot fi utilizate în formă pură, dar sunt, în general, amestecate, fie între ele, fie cu EMR, înainte de a fi folosite în Uniunea Europeană. Motivul pentru amestecarea EMS cu EMP este că EMS în formă pură nu respectă standardul european EN 14214 în ceea ce privește conținutul de iod și cifra cetanică. Motivul pentru amestecarea EMP (și a EMS) cu EMR este că EMP și EMS prezintă o temperatură mai ridicată de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point - CFPP) decât RME și, prin urmare, nu sunt potrivite pentru utilizare în formă pură în timpul lunilor de iarnă în regiunile reci ale Uniunii Europene.
(33)
Amestecurile de biomotorină și de motorină minerală sunt utilizate, în cele din urmă, în sectorul transporturilor drept combustibil pentru motoarele echipate cu motor diesel al vehiculelor rutiere, precum mașinile, camioanele, autobuzele și, de asemenea, pentru trenuri. Biomotorina poate fi utilizată, de asemenea, drept combustibil pentru încălzire în cazanele domestice, comerciale sau industriale și drept combustibil pentru generatoarele care produc electricitate.
2. Produsul similar
(34)
Ancheta a arătat că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din Argentina și Indonezia, precum și produsul fabricat de industria Uniunii și vândut pe piața Uniunii prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. Cereri de excludere a unor produse
(35)
Un producător indonezian a solicitat ca esterii metilici fracționați să fie excluși din domeniul de aplicare al procedurii. Distilarea fracționată a esterilor metilici ai acizilor grași îi separă în componente cu caracteristici chimice diferite pentru utilizări finale diferite. Producătorul respectiv a afirmat că esterii metilici fracționați, pe care îi fabrica și îi exporta către UE, nu erau biomotorină și nu erau utilizați drept combustibil, ci în alte aplicații industriale. De asemenea, el a afirmat că materia primă utilizată pentru acești esteri metilici fracționați era uleiul de cocos sau uleiul de sâmburi de palmier, și nu uleiul brut de palmier utilizat de regulă pentru producerea de biomotorină în Indonezia.
(36)
Esterii metilici fracționați corespund descrierii produsului în cauză deoarece sunt esteri metilici ai acizilor grași și sunt fabricați din materii prime utilizate pentru fabricarea de biomotorină. Deși nu respectă ca atare standardul european (EN 14214), ei pot fi amestecați cu alte biomotorine pentru a crea un amestec care corespunde standardului. Este aceeași situație ca cea a biomotorinei pe bază de ester metilic de palmier, care, în formă pură, nu corespunde standardului european. Prin urmare, această afirmație este respinsă.
(37)
Cu toate acestea, un importator european de esteri metilici ai acizilor grași derivați din sâmburi de palmier din Indonezia a solicitat o scutire pe motiv de destinație finală pentru importurile sale care nu erau destinate a fi utilizate drept combustibil, ci pentru a fi transformate în alcooli grași nesaturați.
(38)
Scutirea pe motiv de destinație finală este un sistem practicat de administrațiile vamale naționale prin care taxele de import fac obiectul unei derogări pe motiv de utilizare finală autorizată a materiilor prime importate. Sistemul este prevăzut în dispozițiile de punere în aplicare a Codului vamal comunitar (6).
(39)
Această cerere va fi examinată în etapa definitivă a anchetei, după ce Comisia va fi primit observațiile părților interesate cu privire la oportunitatea soluționării favorabile a acestei cereri pentru importurile de esteri metilici ai acizilor grași derivați din ulei de sâmburi de palmier pentru alte utilizări decât pentru combustibil. Observațiile ar trebui să stabilească dacă această scutire ar putea fi folosită pentru a eluda eventualele taxe definitive instituite și ar trebui să examineze efectul scutirii asupra importurilor de biomotorină pentru alte utilizări decât pentru combustibil din țări care fac deja obiectul unor măsuri.
C. DUMPINGUL
1. Argentina
1.1. Valoarea normală
(40)
Comisia a examinat mai întâi, pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion, dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar către clienții neafiliați din Argentina a fost reprezentativ, adică dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs în cauză către Uniune în cursul PA în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a constatat că, pentru fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion, volumul total al vânzărilor în cauză reprezenta cel puțin 5 % din volumul total de vânzări la export către Uniune în cursul PA.
(41)
În continuare, Comisia a identificat pentru fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.
(42)
Pentru fiecare tip de produs vândut de fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune, s-a examinat dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne pentru un anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul vânzărilor pe piața internă pentru acel tip de produs unor clienților neafiliați în decursul PA a reprezentat cel puțin 5% din volumul total al vânzărilor la export către Uniune pentru tipul de produs comparabil.
(43)
Apoi, Comisia a evaluat pentru fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion dacă vânzările pe piața internă de produs similar au fost realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit proporția vânzărilor profitabile către clienți neafiliați pe piața internă pentru fiecare tip de produs, în cursul PA.
(44)
Ancheta a arătat că piața argentiniană este puternic reglementată de către stat. Amestecul de motorină fosilă și biomotorină este obligatoriu în Argentina (cu un conținut de biomotorină de 7 % în cursul PA). Cantitatea totală de biomotorină necesară pentru a se conforma acestei cerințe de amestecare este repartizată, prin atribuire de cote, în rândul unui număr selectat de producători de biomotorină din Argentina. Companiile petroliere sunt obligate să cumpere biomotorină de la întreprinderile producătoare de biomotorină din Argentina pentru a respecta obligația de amestecare. Prețul este stabilit de către stat și publicat de ministerul argentinian al energiei. În cursul PA, prețul de referință stabilit de stat era calculat după o formulă complexă, care lua în considerare costul producției (materiile prime, transportul și alte costuri) și garanta o anumită marjă de profit. Parametrii utilizați la stabilirea prețului de referință erau determinați pe baza costurilor estimate ale celor mai ineficienți producători situați în zonele cele mai îndepărtate ale țării și avea drept rezultat o rentabilitate considerabilă a producătorilor argentinieni.
(45)
În aceste condiții, vânzările pe piața internă nu au fost considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale și valoarea normală a produsului similar a trebuit să fie stabilită provizoriu în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, adăugând la costurile de producție proprii ale întreprinderii, în cursul perioadei de anchetă, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și o marjă de profit rezonabilă. Reclamanții au afirmat că regimul taxelor de export diferențiate din Argentina depreciază prețul boabelor de soia și al uleiului de soia și, prin urmare, denaturează costurile producătorilor de biomotorină. Comisia nu dispune de informații suficiente în acest stadiu pentru a lua o decizie cu privire la modul cel mai potrivit de abordare a acestei afirmații. Prin urmare, întrebarea dacă costurile reflectă în mod rezonabil costurile asociate cu producția produsului în cauză va fi examinată în etapa definitivă, precum și în cadrul anchetei antisubvenții în curs de desfășurare.
(46)
Având în vedere condițiile existente pe piață descrise la considerentul 43 de mai sus, Comisia a considerat că valoarea profitului nu poate fi calculată pe baza datelor reale ale întreprinderilor incluse în eșantion. Prin urmare, valoarea profitului utilizată la calcularea valorii normale a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază pe baza valorii rezonabile a profitului care ar putea fi atinsă de acest tip de sector industrial tânăr și inovator cu utilizare intensivă a capitalului, în condiții normale de concurență, pe o piață liberă și deschisă, adică de 15 % din cifra de afaceri.
1.2. Prețul de export
(47)
Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune fie direct către clienți neafiliați, fie prin intermediul unor societăți afiliate.
(48)
Atunci când produsul în cauză a fost exportat direct către clienți neafiliați din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză.
(49)
În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate pe teritoriul Uniunii, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază pe baza prețului la care a fost revândut prima dată produsul importat clienților neafiliați din Uniune. În aceste cazuri, s-au efectuat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare, precum pentru profituri. În scopul acestui calcul, s-a considerat rezonabil un nivel al profitului de 5 % din cifra de afaceri.
1.3. Comparația
(50)
Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori incluși în eșantion au fost comparate pe o bază franco fabrică.
(51)
Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.
(52)
Pe această bază, au fost operate ajustări pentru costurile de transport, de navlu maritim și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și cheltuielile conexe, taxele de export și comisioanele, în cazul în care s-a demonstrat că aceste costuri au un impact asupra comparabilității prețurilor.
(53)
Atunci când vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate în afara Uniunii, Comisia a examinat dacă acești comercianți afiliați ar trebui să fie tratați drept departamente de vânzări la export ale producătorului-exportator sau drept agenți care lucrează pe bază de comision.
(54)
Una dintre societățile comerciale avea legături strânse cu producătorul-exportator, era controlată în totalitate de acesta, nu avea putere de negociere sau influență asupra prețurilor sau a condițiilor de livrare și comercializa exclusiv produse fabricate de către producătorul-exportator în Argentina. Prin urmare, această societate a fost considerată drept departament de vânzări la export al producătorului-exportator și nu s-a operat nicio ajustare pentru comision. O altă societate comercială situată în afara UE avea legături mai puțin strânse cu producătorul-exportator din Argentina, nu era controlată de acesta și comercializa și alte produse fabricate de alți producători. În acest caz, s-a considerat că societatea comercială respectivă îndeplinea funcții similare cu cele ale unui comerciant care desfășoară activități pe bază de comision. În consecință, prețurile de vânzare la export au fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază pentru a ține seama de marja de profit noțională percepută de comerciant.
(55)
Diferența reală între prețurile de vânzare practicate de producătorul-exportator în Argentina în relația cu comerciantul afiliat și prețurile de vânzare practicate de comercianții afiliați în relația cu primul client neafiliat în UE nu a fost utilizată pentru a calcula ajustarea. Ajustarea a fost calculată pe baza costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale ale comerciantului afiliat și a unei valori rezonabile a profitului. Profitul efectiv al întreprinderii nu a fost considerat fiabil, având în vedere natura relației.
1.4. Marja de dumping
(56)
Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(57)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Respectiva marjă a fost determinată pe baza marjelor stabilite pentru cei trei producători-exportatori incluși în eșantion.
(58)
În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Argentina, marjele de dumping au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu statisticile Eurostat echivalente privind importurile. Întrucât nivelul de cooperare a fost foarte ridicat (100 % din totalul exporturilor către Uniune în cursul PA), marja de dumping reziduală aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din Argentina a fost stabilită la un nivel corespunzător celei constatate pentru producătorul-exportator cooperant inclus în eșantion care avea marja de dumping cea mai ridicată.
(59)
Marjele de dumping provizorii stabilite astfel, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:
Marja de dumping
Întreprindere
Marja de dumping provizorie
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2%
Grupul „Renova” (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. și Vicentin S.A.I.C.)
6,8%
Grupul „T6” (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6%
Alte întreprinderi cooperante
7,9%
Toate celelalte întreprinderi
10,6%
2. Indonezia
2.1. Valoarea normală
(60)
Comisia a examinat mai întâi, pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion, dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar către clienții neafiliați din Indonezia a fost reprezentativ, adică dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs în cauză către Uniune în cursul PA în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a constatat că, cu excepția a doi producători-exportatori, vânzările pe piața internă nu erau reprezentative.
(61)
Pentru producătorii-exportatori reprezentativi pe plan mondial, Comisia a identificat ulterior tipurile de produse vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.
(62)
Pentru aceste tipuri de produse identice sau comparabile, s-a examinat dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă de un anumit tip de produs au fost considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când, în cursul PA, volumul total al vânzărilor de acest tip de produs realizate de producătorii-exportatori către clienți neafiliați pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor tipului de produs comparabil exportat către Uniune. Pentru producătorii-exportatori reprezentativi pe plan mondial, nu au fost constatate vânzări reprezentative sau orice fel de vânzări pe piața internă pentru tipul de produs exportat.
(63)
Prin urmare, pentru toți producătorii-exportatori, valoarea normală a produsului similar a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, adăugând la costurile de producție proprii ale societății, în cursul perioadei de anchetă, costurile de vânzare, cheltuielile generale și cheltuielile administrative („VG & A”) suportate și o marjă de profit rezonabilă. Reclamanții au susținut că sistemul taxelor de export diferențiate din Indonezia depreciază prețul uleiului de palmier și, prin urmare, denaturează costurile producătorilor de biomotorină. Comisia nu dispune de informații suficiente în acest stadiu pentru a lua o decizie cu privire la modul cel mai potrivit de abordare a acestei afirmații. Prin urmare, întrebarea dacă costurile reflectă în mod rezonabil costurile asociate cu producția produsului în cauză va fi examinată în etapa definitivă, precum și în cadrul anchetei antisubvenție în curs de desfășurare.
(64)
Ancheta a arătat că piața indoneziană de biomotorină este puternic reglementată de către stat. Compania petrolieră și de gaz Pertamina, cu capital public integral, este de departe cea mai mare companie activă pe piața internă (peste 90 % din achizițiile de biomotorină pe piața internă de la producătorii incluși în eșantion). Pertamina este autorizată de stat să amestece biocarburanții cu carburanți fosili pentru vânzare la benzinăriile sale. În fiecare lună, ministerul indonezian al comerțului stabilește la nivel administrativ așa-numitul „preț HPE” (sau „prețul standard de export”), un preț de referință utilizat la calculul nivelului lunar al taxelor de export. Pertamina achiziționează biomotorină la prețul HPE stabilit de guvernul indonezian.
(65)
În aceste condiții, valoarea profitului nu poate fi bazată pe datele reale furnizate de întreprinderile incluse în eșantion, dat fiind că vânzările pe piața internă nu sunt considerate ca fiind realizate în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Prin urmare, valoarea profitului utilizată la calcularea valorii normale a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază pe baza valorii rezonabile a profitului care ar putea fi atinsă de acest tip de sector industrial tânăr și inovator cu utilizare intensivă a capitalului, în condiții normale de concurență, pe o piață liberă și deschisă, adică de 15 % din cifra de afaceri.
2.2. Prețul de export
(66)
Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune fie direct către clienți neafiliați, fie prin intermediul unor societăți afiliate.
(67)
Atunci când produsul în cauză a fost exportat direct către clienți neafiliați din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză.
(68)
În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate pe teritoriul Uniunii, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază pe baza prețului la care a fost revândut prima dată produsul importat clienților neafiliați din Uniune. În aceste cazuri, s-au operat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare și s-a considerat rezonabil un nivel al profitului de 5 % din cifra de afaceri.
(69)
Primele facturate clienților într-un stat membru, care au încercat, după achiziționarea de biomotorină, să beneficieze de „dubla contabilizare” prevăzută de cadrul legislativ privind biomotorina (7), nu au fost luate în calcul ca parte a prețului de export. Aceste prime nu sunt legate ca atare de produsul în cauză, ci mai degrabă de furnizarea de documente de către importatorul afiliat în vederea obținerii unui certificat de la guvern care permite clientului importatorului afiliat să îndeplinească condițiile necesare pentru a amesteca doar jumătate din cantitatea de biomotorină (dat fiind că biomotorina respectivă poate fi considerată cu „valoare dublă”).
2.3. Comparația
(70)
Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori incluși în eșantion au fost comparate pe o bază franco fabrică.
(71)
Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.
(72)
Pe această bază, au fost operate ajustări pentru costurile de transport, de navlu maritim și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și cheltuieli anexe, costurile de credit, taxele de export, taxele de prospectare, taxele și comisioanele bancare, în cazul în care s-a demonstrat că aceste costuri au un impact asupra comparabilității prețurilor.
(73)
Atunci când vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate în afara Uniunii, Comisia a examinat dacă acești comercianți afiliați ar trebui să fie tratați drept departamente de vânzări la export ale producătorului-exportator sau drept agenți care lucrează pe bază de comision.
(74)
S-a constatat că o întreprindere sau un grup de întreprinderi a încheiat un contract cu o societate comercială afiliată în vederea comercializării, printre altele, de biomotorină în schimbul unui comision. În acest caz, s-a considerat că comerciantul afiliat ar trebui să fie tratat drept agent care lucrează pe bază de comision și, prin urmare, prețurile de vânzare la export au fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază, pentru a ține seama de marja de profit realizată de comerciant.
(75)
În cazul unui producător-exportator, produsul în cauză (EMP) a fost amestecat cu EMR înainte de a fi vândut primului client neafiliat. Prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a), a fost operată o ajustare pentru a reflecta diferențele în caracteristicile fizice ale produsului în cauză.
2.4. Marja de dumping
(76)
Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(77)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă s-a stabilit pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, fără a se ține seama de marja producătorului-exportator cu o marjă de dumping zero.
(78)
În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Indonezia, marja de dumping a fost stabilită pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu statisticile Eurostat echivalente privind importurile. Întrucât nivelul de cooperare a fost foarte ridicat (99% din totalul exporturilor către Uniune în cursul PA), marja de dumping reziduală aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din Indonezia a fost stabilită la un nivel corespunzător celei constatate pentru producătorul-exportator cooperant inclus în eșantion care avea marja de dumping cea mai ridicată.
(79)
Marjele de dumping provizorii stabilite astfel, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:
Marja de dumping
Întreprindere
Marja de dumping provizorie
PT. Ciliandra Perkasa
0,0%
PT. Musim Mas
2,8%
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3%
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6%
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6%
Alte întreprinderi cooperante
6,5%
Toate celelalte întreprinderi
9,6%
D. PREJUDICIUL
1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii
(80)
Produsul similar este fabricat de 254 de producători din Uniune. Aceștia reprezintă industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(81)
Au fost primate observații conform cărora un număr semnificativ de producători de talie mare din Uniune erau afiliați unor exportatori din Argentina și/sau importau biomotorină din Argentina și, prin urmare, ar trebui să fie excluși din definiția industriei din Uniune.
(82)
În urma anchetei, trei întreprinderi au fost excluse din definiția industriei din Uniune din cauza dependenței lor de importurile din țările în cauză; în cazul lor, importurile reprezentau 63 %, 85 % și respectiv 71 % din propria producție în cursul PA. Alte două întreprinderi au fost excluse deoarece nu au produs biomotorină în cursul perioadei de anchetă. Datele referitoare la aceste întreprinderi nu au fost folosite în secțiunile de mai jos. S-a concluzionat provizoriu că nu există motive pentru a exclude alți producători din Uniune din definiția industriei din Uniune.
(83)
Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale a Uniunii în cursul PA. Pe baza acestor informații, s-a constatat că producția totală a Uniunii era de aproximativ 9 052 871 de tone în cursul PA. Conform celor indicate mai sus, opt producători din Uniune au fost selectați în eșantion, reprezentând 27 % din producția totală a produsului similar în Uniune.
2. Consumul la nivelul Uniunii
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii
2009
2010
2011
PA
Tone
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indice 2009 = 100
100
103
100
105
Sursă:
Eurostat, date din partea industriei din Uniune
(84)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului producției totale a Uniunii pe piața Uniunii, realizată de toți producătorii din Uniune, minus exporturile lor plus importurile din Argentina și Indonezia și importurile din alte țări terțe.
(85)
Volumul importurilor din Argentina și Indonezia a fost obținut din datele Eurostat pentru diferitele coduri NC la care a fost clasificat produsul.
(86)
Pe baza informațiilor de mai sus, consumul de biomotorină în Uniune au crescut cu 5 % între 2009 și sfârșitul PA.
3. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor din țările în cauză
(87)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază, efectul importurilor din două țări poate fi evaluat cumulativ numai dacă sunt îndeplinite două condiții.
(88)
În primul rând, marja de dumping în legătură cu importurile din ambele țări trebuie să fie mai mare decât nivelul de minimis, iar volumul importurilor nu poate fi neglijabil. Marja de dumping stabilită în legătură cu importurile din Argentina și Indonezia a fost mai mare decât pragul de minimis definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, iar volumul importurilor provenite din fiecare dintre țările în cauză nu a fost neglijabil, în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu cote de piață de 10,8 % și respectiv 8,5 % în cursul PA.
(89)
În al doilea rând, produsele importate sunt în concurență unele cu altele și în concurență cu produsul similar fabricat în Uniune. Importurile de biomotorină din Argentina și Indonezia și motorina minerală sunt amestecate de către aceleași societăți comerciale și vândute clienților din întreaga Uniune, în concurență directă cu biomotorina produsă de industria din Uniune.
(90)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră provizoriu că sunt îndeplinite toate criteriile enunțate la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază și că importurile din Argentina și Indonezia ar trebui să fie analizate cumulativ în scopul analizei prejudiciului.
4. Volumul și cota de piață a importurilor originare din țările în cauză
Tabelul 2
2009
2010
2011
PA
Importuri din Argentina
Tone
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indice 2009 = 100
100
138
167
148
Cota de piață
7,6%
10,2%
12,7%
10,8%
Indice 2009 = 100
100
135
167
141
Importuri din Indonezia
Tone
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indice 2009 = 100
100
314
689
631
Cota de piață
1,4%
4,3%
9,7%
8,5%
Indice 2009 = 100
100
303
689
600
Cotă de piață totală
9,1%
14,5%
22,5%
19,3%
Indice 2009 = 100
100
160
248
213
Sursă:
Eurostat
(91)
Volumul importurilor din Argentina și Indonezia a crescut în mod semnificativ între 2009 și PA, importurile din Indonezia crescând mai rapid decât importurile din Argentina. Cota de piață a crescut de la 9,1 % la 19,3 % în cursul aceleiași perioade.
5. Prețurile importurilor din țările în cauză și subcotarea prețurilor
5.1. Evoluția prețurilor
Tabelul 3
Preț de import EUR/tonă
2009
2010
2011
PA
Argentina
629
730
964
967
Indice 2009 = 100
100
116
153
154
Indonezia
597
725
864
863
Indice 2009 = 100
100
121
145
145
Total
624
728
920
921
Indice 2009 = 100
100
117
147
148
Sursă:
Eurostat
(92)
Deși prețurile de import au crescut în cursul perioadei examinate, în special între 2010 și 2011, prețurile biomotorinei originare din Argentina și Indonezia au rămas sub nivelul prețurilor practicate de industria din Uniune în cursul perioadei examinate.
5.2. Subcotarea prețurilor
(93)
În vederea stabilirii subcotării prețurilor în cursul PA, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate ale importurilor de la producătorii argentinieni și indonezieni incluși în eșantion percepute de la primul client neafiliat de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile ulterioare importului.
(94)
EMS din Argentina și EMP din Indonezia au fost comparate cu produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii pe baza punctului de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point - CFPP), și anume temperatura la care biomotorina se transformă din nou în grăsime și nu poate fi utilizată drept combustibil.
(95)
Toate produsele originare din Argentina vândute în UE aveau un CFPP de 0 °C. Prin urmare, aceste produse au fost comparate cu biomotorina produsă de producătorii din Uniune la un CFPP de 0 °C.
(96)
Toate produsele originare din Indonezia vândute în UE aveau un CFPP de 13 °C. Având în vedere volumul foarte mic de vânzări ale producătorilor din Uniune la acest CFPP, întrucât EMP din Indonezia este aproape întotdeauna amestecat cu alte tipuri de biomotorină din alte surse înainte de a fi vândut primului client neafiliat, o comparație directă nu a fost considerată rezonabilă. Prin urmare, prețul de export al EMP din Indonezia la CFPP de 13 °C a fost ajustat în sus, obținându-se un preț la CFPP de 0 °C pe baza diferenței de preț pe piața Uniunii între vânzările de EMP la CFPP de 13 °C produs de industria din Uniune și prețul mediu al biomotorinei la CFPP de 0 °C.
(97)
Pe baza metodologiei de mai sus, diferența dintre prețurile produselor originare din Argentina și Indonezia și prețurile practicate în Uniune, exprimată ca procent din prețul mediu ponderat franco fabrică al industriei din Uniune, respectiv marja de subcotare a prețurilor, a variat între 2,5 % și 9,1 %.
6. Situația economică a industriei din Uniune
(98)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici stabiliți pentru industria Uniunii pe durata perioadei analizate.
(99)
În conformitate cu cele de mai sus, pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune au fost utilizate date verificate provenite de la un eșantion de producători din Uniune.
(100)
Pentru a analiza prejudiciul, Comisia distinge între indicatori ai prejudiciului macroeconomici și microeconomici. Comisia a analizat indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată pe baza datelor furnizate de industria din Uniune cu privire la toți producătorii Uniunii. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza datelor verificate colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(101)
Următorii indicatori macroeconomici au fost evaluați pe baza informațiilor referitoare la toți producătorii de biomotorină din Uniune: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.
(102)
Următorii indicatori microeconomici au fost evaluați pe baza informațiilor referitoare la producătorii de biomotorină din Uniune incluși în eșantion: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.
7. Indicatori macroeconomici
7.1. Capacitatea de producție, producția și utilizarea capacității
Tabelul 4
2009
2010
2011
PA
Capacitatea de producție (tone)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indice 2009 = 100
100
105
106
109
Volumul producției (tone)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indice 2009 = 100
100
107
98
104
Utilizarea capacității
43%
44%
40%
41%
Indice 2009 = 100
100
102
92
95
Sursă:
date furnizate de industria din Uniune
(103)
Producția industriei din Uniune a crescut în cursul perioadei examinate în paralel cu consumul. Capacitatea a rămas relativ stabilă, în special între 2010 și PA; prin urmare, rata de utilizare a capacității a rămas scăzută pe tot parcursul perioadei. Industria din Uniune nu a reușit să utilizeze capacitățile deja instalate sau să exploateze în vreun fel creșterea capacităților în cursul perioadei, care a avut loc în previziunea unui efect al impunerii de măsuri împotriva SUA sau a instituirii preconizate a regimurilor de contingente și a creșterii cerințelor impuse de unele state membre.
7.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
Tabelul 5
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor (în tone)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indice 2009 = 100
100
102
90
98
Cota de piață
84,7%
83,3%
76,1%
79,2%
Indice 2009 = 100
100
98
90
94
Sursă:
date furnizate de industria din Uniune
(104)
Volumul vânzărilor către societățile neafiliate din Uniune a rămas destul de stabil în cursul perioadei. Având în vedere creșterea ușoară a consumului în cursul perioadei, un volum de vânzări stabil conduce la o scădere a cotei de piață (cu 5,5 puncte procentuale), în favoarea importurilor din țările în cauză.
7.3. Creșterea
(105)
Creșterea industriei din Uniune este reflectată în indicatorii săi de volum, precum producția, vânzările dar, în special, în cota sa de piață. În ciuda unei creșteri a consumului în cursul perioadei examinate, cota de piață a producătorilor din Uniune nu a crescut în paralel cu consumul. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în cursul perioadei, iar volumul importurilor a crescut. În timpul aceleiași perioade, importurile din Indonezia și Argentina au reușit să câștige peste 10 puncte procentuale din cota de piață. Faptul că industria din Uniune nu a putut beneficia în totalitate de creșterea pieței a avut un impact global negativ asupra situației sale economice.
7.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
Tabelul 6
2009
2010
2011
PA
Ocuparea forței de muncă - echivalent normă întreagă (ENI)
1 858
2 055
2 061
2 079
Indice 2009 = 100
100
111
111
112
Productivitatea (tone/ENI)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indice 2009 = 100
100
97
88
93
Sursă:
date furnizate de industria din Uniune.
(106)
Întrucât industria biomotorinei este o industrie cu utilizare intensivă a capitalului, care nu necesită multă forță de muncă în procesul de producție, și având în vedere valoarea subcontractării producției efective de biomotorină, numărul de persoane angajate în fabricare nu este mare. Dat fiind că volumul producției a crescut ușor în cursul perioadei, a crescut și ocuparea forței de muncă.
(107)
Întrucât ocuparea forței de muncă a crescut, dar într-un ritm mai ridicat decât producția, productivitatea a scăzut cu 7 puncte procentuale între 2009 și sfârșitul PA.
7.5. Dimensiunea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(108)
Industria din Uniune a suferit un prejudiciu din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Statele Unite ale Americii până în 2009, anul în care începe perioada de anchetă pentru prezenta procedură. Taxele în vigoare împotriva importurilor din Statele Unite ale Americii au fost concepute pentru a garanta condiții echitabile care să permită industriei din Uniune să beneficieze de condiții de concurență loială cu aceste importuri și să se redreseze în urma prejudiciului suferit.
(109)
În mod evident, acest lucru nu s-a întâmplat. Industria din Uniune este în prezent mai puțin profitabilă decât în 2009 și a pierdut cote de piață, inclusiv din 2009, în beneficiul importurilor din Argentina și Indonezia, ducând la subcotarea prețurilor din Uniune. Gradul de utilizare a capacităților este în scădere, deși consumul în Uniune a crescut. Este clar că redresarea în urma practicilor de dumping anterioare nu a avut loc.
(110)
Marjele de dumping pentru producătorii-exportatori din Argentina și Indonezia sunt specificate mai sus la secțiunea privind dumpingul. În cazul unui producător-exportator din Indonezia, care reprezenta un nivel scăzut de importuri din Indonezia, s-a constatat inexistența dumpingului. Cu toate acestea, s-a constatat că ceilalți producători-exportatori din Indonezia și toți producătorii-exportatori din Argentina practică dumpingul la importul de biomotorină pe piața Uniunii. În plus, date fiind volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping originare din cele două țări în cauză, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
8. Indicatori microeconomici
8.1. Prețurile unitare medii, costurile unitare și costurile salariale
Tabelul 7
2009
2010
2011
PA
Prețul unitar EUR pe tonă
797
845
1 096
1 097
Indice 2009 = 100
100
106
137
138
Cost unitar EUR pe tonă
760
839
1 089
1 116
Indice 2009 = 100
100
110
143
147
Costuri salariale EUR/ENI
57 391
63 490
62 141
61 004
Indice 2009 = 100
100
111
108
106
Sursă:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(111)
Deși pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a fost în măsură să crească prețul de vânzare, din cauza unei recolte de rapiță slabe în 2011 costul de producție a crescut într-o măsură care nu a permis acoperirea lor de o creștere a prețului de vânzare. Nu era rentabil pentru industria din Uniune să importe materii prime alternative din Argentina și Indonezia din cauza regimurilor de impozitare în vigoare în aceste țări și, prin urmare, industria Uniunii a fost obligată să recurgă la importul de biomotorină finită pentru a-și menține la un nivel scăzut costurile și, prin urmare, pentru a-și reduce pierderile totale.
(112)
În același timp, costurile salariale ale întreprinderilor incluse în eșantion au crescut în cursul perioadei examinate, obligând din nou întreprinderile să găsească modalități de a-și reduce costurile globale.
8.2. Stocurile
Tabelul 8
2009
2010
2011
PA
Stocuri (tone)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indice 2009 = 100
100
117
121
138
Sursă:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(113)
În decursul perioadei analizate, stocurile de biomotorină au crescut cu aproximativ 40 %. Această creștere a stocurilor a avut loc de-a lungul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, deoarece biomotorina nu poate fi depozitată pe o perioadă mai lungă de șase luni (perioada medie de depozitare fiind numai de aproximativ trei luni), datele legate de stocuri au doar valoare limitată pentru evaluarea situației economice a industriei din Uniune.
8.3. Rentabilitatea, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capitalurile.
Tabelul 9
2009
2010
2011
PA
Rentabilitatea
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investiții în EUR 000
188 491
156 927
149 113
141 578
Indice 2009 = 100
100
83
79
75
Randamentul investițiilor
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Fluxul de numerar în EUR 000
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indice 2009 = 100
100
-20
9
10
Sursă:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
(114)
Rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar pe piața Uniunii ca procent al cifrei de afaceri din aceste vânzări. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut considerabil, de la 3,5 % la -2,5 %.
(115)
Nivelul investițiilor efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în producția de biomotorină a scăzut în cursul perioadei examinate, evidențiind faptul că, deși producătorii incluși în eșantion erau încă în măsură să investească în producția de biomotorină, resursele disponibile pentru astfel de investiții au scăzut odată cu cota de piață a producătorilor din Uniune.
(116)
Randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, corespunzător rezultatului lor înainte de impozitare și exprimat ca procent din valoarea contabilă netă medie a activelor alocate producției de biomotorină, la începutul și la sfârșitul exercițiului, a urmat tendința negativă de rentabilitate. Deteriorarea randamentului investițiilor este o indicație clară a deteriorării situației economice a industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.
(117)
Fluxul de numerar, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a manifestat o scădere semnificativă în cursul perioadei examinate, dovedind dificultatea întreprinderilor incluse în eșantion de a concura cu importurile care fac obiectul unui dumping originare din Argentina și Indonezia.
9. Concluzie privind prejudiciul
(118)
O analiză a datelor verificate arată în mod clar că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. Într-o perioadă de creștere a consumului, ea a pierdut cote de piață și a înregistrat o scădere a rentabilității, în timp ce importurile au câștigat cote de piață și au determinat subcotarea prețurilor producătorilor din Uniune.
(119)
Alți indicatori arată, de asemenea, o tendință stabilă sau în scădere, inclusiv după instituirea măsurilor împotriva Statele Unite ale Americii și extinderea taxelor asupra importurilor originare din Canada care eludează măsurile în vigoare.
(120)
Producătorii din Uniune au reușit să transfere cea mai mare parte a creșterii costului de producție din 2010 pentru 2011 (+ 33 puncte procentuale), dar numai prin reducerea rentabilității până la pragul de rentabilitate. Ei nu au putut însă să transfere creșterea costurilor din 2011 pe perioada examinată, din cauza unei creșteri a prețului materiilor prime, care reprezintă aproape 80 % din costul total de producție a biomotorinei. Aceste creșteri ale costurilor nu au putut fi repercutate în întregime asupra clienților de pe piața Uniunii, cauzând pierderi în cursul PA.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(121)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză au provocat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important.
(122)
S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut de asemenea să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se garanta că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(123)
În cursul perioadei de anchetă, un număr mic (între 2 % și 6 %) din importurile din Indonezia către UE nu au făcut obiectul unui dumping. S-a constatat că restul importurilor din Indonezia și toate importurile din Argentina au făcut obiectul unui dumping. Eliminarea proporției mici de importuri care nu fac obiectul unui dumping din totalul importurilor din Indonezia nu afectează tendința importurilor descrisă mai sus.
(124)
Ancheta a arătat că volumul importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping din țările în cauză a crescut în mod semnificativ (de peste două ori) în cursul perioadei examinate. Această creștere a determinat la rândul ei o creștere semnificativă a cotei lor de piață cu 10 puncte procentuale, de la 9,1 % în 2009, la 18,8 % până la sfârșitul PA.
(125)
În același timp, în ciuda creșterii consumului, industria din Uniune a pierdut 5,5 puncte procentuale din cota de piață în cursul perioadei examinate.
(126)
Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping au crescut cu 48% între 2009 și PA, dar au fost în mod semnificativ mai scăzute decât cele practicate de industria Uniunii în decursul aceleiași perioade. Importurile care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei din Uniune cu o marjă medie de subcotare de 4 % pentru Indonezia și de 8 % pentru Argentina în cursul PA.
(127)
Presiunea exercitată de creșterea importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii nu i-a permis industriei din Uniune să își stabilească prețurile de vânzare în conformitate cu condițiile pieței și creșterile costului. Întreprinderile incluse în eșantion au putut să transfere asupra clienților lor numai o creștere a prețului limitată la 38%, în timp ce costurile lor totale au crescut cu 47% în aceeași perioadă.
(128)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că importurile la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză, care au dus la subcotarea prețurilor industriei din Uniune în cursul PA și care, de asemenea, au crescut în mod semnificativ în volum, au avut un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile din alte țări
Tabelul 10
Alte țări terțe
2009
2010
2011
PA
Total importuri (tone)
699 541
256 327
161 973
175 370
Indice 2009 = 100
100
37
23
25
Cota de piață
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indice 2009 = 100
100
35
23
24
Sursă:
Eurostat
(129)
Importurile din țări terțe, în special SUA, Norvegia și Coreea de Sud, au scăzut puternic din 2009 până la sfârșitul PA. Această scădere s-a datorat instituirii de măsuri asupra importurilor din Statele Unite în 2009 și unei anchete antieludare împotriva importurilor expediate din Canada în 2010. Având în vedere scăderea cotei de piață a importurilor din alte țări terțe în momentul deteriorării situației financiare a industriei din Uniune, importurile din alte țări terțe nu au putut avea decât o contribuție neglijabilă la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prin urmare, nu se poate concluziona că acestea ar rupe legătura de cauzalitate între prejudiciu și efectul importurilor care fac obiectul unui dumping.
3.2. Importuri care nu fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză
(130)
S-au constatat importuri care nu fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză, dar abia în a doua jumătate a anului 2011. Având în vedere perioada scurtă de timp în care s-au realizat aceste importuri și cantitățile limitate, ele nu ar fi putut cauza mai mult decât un prejudiciu neglijabil industriei din UE și nu sunt capabile să rupă legătura de cauzalitate între prejudiciu și efectul importurilor care fac obiectul unui dumping.
3.3. Alți producători din Uniune
(131)
Având în vedere volumul redus al producției producătorilor din Uniune excluși din definiția industriei din Uniune și volumul redus al importurilor acestora, în termeni generali, acești producători nu au fost considerați o cauză a prejudiciului suferit de industria din Uniune.
3.4. Importurile efectuate de industria din Uniune
(132)
CARBIO, Asociația producătorilor argentinieni de biomotorină, a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile din Argentina și Indonezia efectuate de producătorii din Uniune. Asociația a calificat aceste importuri drept prejudiciu autoprovocat și a susținut că prejudiciul nu ar trebui să fie imputat comportamentului producătorilor din Argentina.
(133)
Este evident, din datele furnizate de industria din Uniune, că în cursul perioadei examinate au fost importate din Argentina și Indonezia cantități de biomotorină care au reprezentat până la 60 % din toate importurile din aceste țări în cursul PA. Cu toate acestea, producătorii din Uniune au afirmat că aceste importuri au fost efectuate pentru a se proteja. Grație posibilității de a beneficia de prețurile de dumping ale acestor importuri pe termen scurt, producătorii din Uniune au putut să rămână în activitate pe termen mediu.
(134)
Importurile de biomotorină la prețuri de dumping de către industria din Uniune au crescut substanțial în 2011 și în cursul PA, perioadă în care efectul taxei de export diferențiate la biomotorină și materiile sale prime fost cel mai semnificativ, dat fiind că în perioada respectivă importurile de materii prime (ulei de soia și ulei de palmier) au devenit nerentabile în comparație cu importurile de produs finit. Regimul taxelor de export diferențiate din ambele țări prevede taxe mai mari la exportul de materii prime decât de produs finit. Întrebarea dacă această taxă de export diferențiată poate fi considerată o subvenție în sensul articolului 2 din regulamentul de bază antisubvenție va fi analizată în cadrul anchetei antisubvenție în curs de desfășurare.
(135)
De exemplu, în unele luni ale perioadei de anchetă prețul de import al uleiului de soia din Argentina a fost mai mare decât prețul de import al EMS și, prin urmare, achiziționarea de ulei de soia era dezavantajoasă din punct de vedere economic. În acest caz, achiziționarea de EMS era singura opțiune justificată din punct de vedere economic.
(136)
În orice caz, dacă industria din Uniune nu ar fi importat aceste cantități de biomotorină, le-ar fi importat societățile comerciale din Uniune, ar fi subcotat industria din Uniune și le-ar fi vândut pe piața Uniunii, având în vedere că importă deja produse originare din aceste țări pentru a le vinde rafinăriilor de motorină în concurență cu industria din Uniune. Legătura de cauzalitate nu este întreruptă de aceste importuri și, prin urmare, acest argument este deocamdată respins.
3.5. Capacitatea industriei din Uniune
(137)
CARBIO afirmă, de asemenea, că prejudiciul cauzat industriei din Uniune se datorează supracapacității cauzate de expansiunea excesivă. Ei afirmă că industria, care prezintă o rată de utilizare a capacității de 50 % în 2008, a continuat să se dezvolte fără o creștere proporțională a cererii.
(138)
În cursul perioadei examinate, utilizarea capacităților în întreaga Uniune a rămas la un nivel scăzut, de minimum 40 % în cursul PA. Prin urmare, unele întreprinderi nu au utilizat capacitățile de care dispuneau.
(139)
Cu toate acestea, rata de utilizare a capacității era deja scăzută la începutul perioadei examinate și s-a menținut la un nivel scăzut pe parcursul întregii perioade; ea a fost stabilă și în întreprinderile incluse în eșantion.
(140)
Întreprinderile incluse în eșantion erau profitabile la începutul perioadei examinate și neprofitabile la sfârșit, prezentând un grad de utilizare a capacității stabil. Se poate deduce în mod rezonabil că întreaga industrie a devenit, de asemenea, mai puțin profitabilă, în timp ce utilizarea capacității a rămas la un nivel stabil. Așadar, acest factor nu poate fi considerat ca fiind o cauză majoră a prejudiciului, deoarece nu pare să existe vreo legătură de cauzalitate. Acest argument este, prin urmare, deocamdată respins.
3.6. Lipsa accesului la materii prime și integrarea verticală
(141)
CARBIO afirmă, de asemenea, că industria din Uniune suferă un prejudiciu din cauza lipsei de eficiență, în special pentru că nu este integrată vertical și nu este situată aproape de materiile prime.
(142)
Aceste argumente sunt deocamdată respinse. Unele dintre întreprinderile incluse în eșantion sunt situate în porturi și au acces fără probleme la materii prime aduse pe mare, iar alte întreprinderi incluse în eșantion și-am amplasat uzinele de producție a biomotorinei în același loc unde sunt amplasate uzinele lor de producție a uleiului vegetal. Mulți producători de biomotorină din sudul Europei s-au implantat în apropierea porturilor în mod deliberat, ca să aibă acces la materiile prime importate din Argentina și Indonezia sau în apropierea clienților lor (rafinării de petrol fosil). Faptul că taxele de export diferențiate au făcut ca materiile prime să fie mai costisitoare decât produsul finit a prejudiciat fără îndoială industria din Uniune, pentru care a devenit imposibil din punct de vedere economic să fabrice EMP și EMS în UE.
3.7. Alți factori de reglementare
(143)
CARBIO a făcut trimitere și la unii factori de reglementare, pretinzând că aceștia ar fi cauzat un prejudiciu industriei din Uniune, dintre care unii sunt propuneri care nu au fost puse în aplicare până în prezent. Ea a pus accentul însă pe sistemul „dublei contabilizări” descris în continuare.
(144)
Directiva privind energia din surse regenerabile (denumită în continuare „DER”) impune statelor membre să ceară ca o anumită proporție de biomotorină să fie amestecată cu motorină minerală înainte de a fi vândută utilizatorilor. Unele state membre au făcut apel la dispozițiile din DER conform cărora proporția respectivă poate fi redusă la jumătate dacă biomotorina utilizată a fost fabricată din uleiuri sau grăsimi animale uzate. De exemplu, în cazul în care statul membru în cauză prevede amestecarea a 7 % de biomotorină cu 93 % de motorină minerală, proporția de 7 % se reduce la 3,5 % dacă biomotorina este produsă din ulei uzat.
(145)
CARBIO afirmă că regula dublei contabilizări a dus la scăderea vânzărilor de așa-numită biomotorină de „primă generație” cu 1 milion de tone în cursul PA și că acest lucru cauzează prejudiciu industriei din Uniune. Această afirmație este respinsă, deoarece eșantionul de producători din Uniune include întreprinderi care produc biomotorină cu valoare dublă, iar situația lor financiară nu este mult diferită de cea a întreprinderilor incluse în eșantion care produc biomotorină din uleiuri vegetale virgine. Aceste întreprinderi au arătat, în timpul verificării datelor lor, că prețul biomotorinei pe care o produc a fost afectat de prețul scăzut al importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Argentina și Indonezia, deoarece sunt în concurență indirectă cu EMP și EMS din țările în cauză.
(146)
S-a afirmat, de asemenea, că industria din Uniune suferă un prejudiciu pentru că nu investește mai mult în biocarburanți de a doua generație, de exemplu utilizând uleiuri uzate. Acest argument a fost deocamdată respins, deoarece nu există suficient ulei uzat disponibil în Uniune pentru a crește semnificativ cantitatea de biomotorină produsă deja din uleiuri uzate.
3.8. Restricții în statele membre
(147)
CARBIO a afirmat, de asemenea, că prejudiciul cauzat industriei din Uniune nu a putut fi cauzat de importurile din țările în cauză, din cauza regimurilor de contingente și a regimurilor de impozitare existente în diferite state membre, care restricționează accesul la aceste piețe. Ea pretinde, de asemenea, că anumite piețe din UE sunt închise pentru EMS și EMP din cauza condițiilor climatice.
(148)
Este adevărată afirmația conform căreia punctul de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point - CFPP) al EMP (+13 °C)) înseamnă că EMP nu poate fi utilizat oriunde în Uniune fără să fie amestecat cu alte biomotorine pentru a reduce CFPP. În schimb, CFPP-ul prezentat de EMS, de 0 °C, permite utilizarea acestuia pe scară mai largă, în special în timpul lunilor de vară.
(149)
Argumentul conform căruia sistemul de reglementare al unor state membre cauzează un prejudiciu industriei Uniunii a fost examinat îndeaproape pe tot parcursul anchetei.
(150)
În unele state membre, există sisteme de cote care alocă o anumită cotă de producție întreprinderilor din statul membru respectiv sau din alte state membre din Uniune. Cu toate acestea, majoritatea țărilor au acordat avantaje prin intermediul regimului de impozitare, iar aceste avantaje sunt reduse sau retrase.
(151)
Franța, de exemplu, dispune de un avantaj care constă în scutirea de impozit în valoare de 90 EUR/tonă pentru biomotorina produsă în limitele cotelor. Cu toate acestea, având în vedere prețurile scăzute ale importurilor care fac obiectul unui dumping, deseori este mai ieftin să imporți biomotorină decât să o cumperi de la industria din Uniune, chiar și beneficiind de avantajul fiscal. Dovadă este faptul că importurile din Argentina sunt prezente în mod clar pe piața franceză.
(152)
În unele state membre, nu se constată importuri din Argentina și Indonezia, fie din cauza condițiilor climatice, fie din cauza regimurilor de contingente. Totuși, în majoritatea țărilor din Uniune se constată prezența importurilor din Argentina și Indonezia pe piață, fie din cauza lipsei unui regim de contingente, fie din cauza faptului că prețul importurilor este mai mic decât orice avantaj fiscal pe care l-ar putea acorda un stat membru.
(153)
Având în vedere că EMP și EMS amestecate cu EMR produs în Uniune sau alte tipuri de motorină pot fi vândute în Uniune și că importurile sunt prezente în cantități mari și la prețuri de dumping chiar și în statele membre care dispun de sisteme de avantaje fiscale, acest argument este respins deocamdată, deoarece regimurile de contingente și sistemele de impozitare existente nu sunt capabile să rupă legătura de cauzalitate între prejudiciu și efectul importurilor care fac obiectul unui dumping.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(154)
Analiza de mai sus a demonstrat că volumul și cota de piață a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză au crescut. În același timp, s-a constatat că aceste importuri subcotau prețul industriei din Uniune în decursul PA.
(155)
Datele arată că, pe măsură ce crește volumul importurilor la preț scăzut din țările în cauză, situația economică a industriei din Uniune se deteriorează considerabil.
(156)
Analiza de mai sus a făcut o distincție clară între efectele tuturor factorilor cunoscuți privind situația industriei din Uniune în urma efectelor prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping și le-a analizat separat. Pe baza acestei analize, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(157)
Factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, au fost evaluați în conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază și s-au găsit dovezi care să ateste că acestea au rupt legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul dumpingului și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
F. INTERESUL UNIUNII
(158)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu era în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz special. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
1. Interesul industriei din Uniune
(159)
Așa cum s-a menționat anterior, industria Uniunii a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză. Neinstituirea de măsuri ar conduce, cel mai probabil, la o continuare a tendinței negative a situației financiare a industriei din Uniune. Situația industriei din Uniune a fost marcată în mod special de o scădere a rentabilității de la +3 % în 2009 la -2,5 % la sfârșitul PA. Orice scădere ulterioară a performanței ar conduce în cele din urmă la reducerea producției și la închiderea altor unități de producție, ceea ce ar pune în pericol ocuparea forței de muncă și investițiile în Uniune.
(160)
Instituirea măsurilor ar restabili concurența loială pe piață. Tendința de scădere a rentabilității industriei din Uniune este rezultatul dificultății de a concura cu importurile la prețuri reduse, care fac obiectul unui dumping, originare din țările în cauză, fapt datorat, printre altele, regimului taxelor de export din ambele țări, care scade prețul importurilor de EMS și EMP pe piața Uniunii, majorând în același timp prețurile materiilor prime. Instituirea măsurilor antidumping ar plasa, așadar, industria din Uniune în poziția de a-și ameliora rentabilitatea până la atingerea unor niveluri considerate necesare pentru această industrie cu utilizare intensivă a capitalului.
(161)
Măsurile ar trebui să ofere industriei din Uniune posibilitatea de a începe să se redreseze în urma dumpingului prejudiciabil constatat în cursul anchetei.
2. Interesul importatorilor/comercianților neafiliați din Uniune
(162)
Importatorii/comercianții neafiliați din Uniune au fost invitați să se prezinte Comisiei. Cu toate acestea, niciun importator nu a cooperat la anchetă.
(163)
În lipsa informațiilor provenite de la importatori sau comercianți neafiliați, nu a existat nicio dovadă că instituirea de măsuri ar fi, în mod clar, împotriva intereselor acestor părți.
3. Interesul utilizatorilor și al consumatorilor
(164)
Toate întreprinderile utilizatoare cunoscute, implicate în producția și distribuția motorinei minerale și implicate, de asemenea, în amestecarea obligatorie a motorinei minerale cu biomotorina au primit chestionare la deschiderea anchetei.
(165)
Trei utilizatori de biomotorină au răspuns la chestionarul adresat utilizatorilor, dar au precizat că biomotorina era o parte foarte mică a activității lor globale. Ei au afirmat că ar fi obligați din punct de vedere juridic să achiziționeze biomotorină și, ca în trecut, dacă creșterea unei taxe ar determina creșterea prețului biomotorinei, această creștere ar fi transferată în mod automat asupra clienților lor.
(166)
Având în vedere cantitatea limitată de informații disponibile, instituirea măsurilor ar trebui să aibă un efect extrem de limitat asupra consumatorului final, dat fiind procentul mic de biomotorina amestecată cu motorină minerală pe care o achiziționează consumatorii la pompă. Nu a fost găsit niciun element care să dovedească că instituirea de măsuri ar fi în mod clar împotriva intereselor utilizatorilor sau ale consumatorilor.
4. Interesul furnizorilor de materii prime
(167)
O asociație de furnizori de materii prime, FEDIOL (federația care reprezintă industria europeană producătoare de ulei vegetal și de făinuri proteice), a răspuns la chestionarul trimis furnizorilor de materii prime. Ea a declarat că importurile din țările în cauză au redus cererea de ulei din semințe de rapiță în întreaga Uniune, cerere care a scăzut cu peste 1 milion de tone între 2009 și 2011.
(168)
Potrivit acestei organizații, impunerea măsurilor va avea un efect pozitiv asupra industriei furnizoare în UE, întrucât va crește utilizarea capacităților. Orice creștere a cererii de ulei din semințe de rapiță ar fi favorabilă sectorului furajelor combinate, fiind reziduuri ale producției de ulei din semințe de rapiță, și sectorului agricol din UE ca producător de semințe de rapiță.
(169)
Dovezile primite arată deci că instituirea măsurilor ar fi în interesul furnizorilor de materii prime din Uniune.
5. Concluzie privind interesul Uniunii
(170)
Impunerea de măsuri privind importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia ar fi în mod clar în interesul industriei din Uniune. Ea ar permite industriei din Uniune să se dezvolte și să înceapă să se redreseze în urma prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. În cazul în care nu ar fi instituite măsuri însă, situația economică a industriei din Uniune ar continua să se deterioreze și tot mai mulți agenți economici și-ar înceta activitatea. Deși nu s-a putut ajunge la concluzii clare cu privire la utilizatori și importatori, instituirea de măsuri ar fi în interesul furnizorilor de materii prime.
(171)
Nu există motive convingătoare care să arate că impunerea de măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de biomotorină originară din Argentina și Indonezia ar fi în mod clar împotriva interesului Uniunii.
G. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(172)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care au făcut obiectul dumpingului.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(173)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, fără a le depăși.
(174)
La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitare care s-ar putea obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping.
(175)
În acest scop, o marjă de profit de 15 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată ca fiind cea pe care industria din Uniune ar fi putut-o obține în absența dumpingului prejudiciabil, pe baza constatărilor din ancheta anterioară privind importurile din Statele Unite ale Americii, în cadrul căreia s-a considerat că este o marjă rezonabilă pentru garantarea pe termen lung a unor investiții productive pentru această industrie.
(176)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în decursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior.
(177)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori incluși în eșantion din țările în cauză, astfel cum a fost stabilit pentru calculul subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul PA. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea de import CIF totală.
2. Măsuri provizorii
(178)
În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui instituite taxe antidumping provizorii în ceea ce privește importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia în conformitate cu regula taxei mai mici, adică la nivelul marjei celei mai mici (dumpingul sau prejudiciul).
(179)
Nivelurile taxei antidumping au fost stabilite prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de dumping. În consecință, nivelurile taxei antidumping provizorii, exprimate în procente din prețul CIF franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se stabilesc după cum urmează:
Țară
Întreprindere
Marja de dumping provizorie
Marjă de prejudiciu provizorie
Nivelul taxei antidumping provizorii
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6%
27,8%
10,6%
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6%
27,8%
10,6%
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2%
30,9%
7,2%
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8%
31,8%
6,8%
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8%
31,8%
6,8%
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8%
31,8%
6,8%
Alte întreprinderi cooperante
7,9%
31%
7,9%
Toate celelalte întreprinderi
10,6%
31,8%
10,6%
Indonezia
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0,0%
0,0%
PT. Musim Mas, Medan
2,8%
23,3%
2,8%
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3%
27,1%
5,3%
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6%
26,4%
9,6%
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6%
26,4%
9,6%
Alte întreprinderi cooperante
6,5%
25,3%
6,5%
Toate celelalte întreprinderi
9,6%
27,1%
9,6%
(180)
Cu toate acestea, întrucât taxa antidumping se va aplica, de asemenea, amestecurilor care conțin biomotorină (proporțional cu conținutul lor de biomotorină), precum și biomotorinei pure, o modalitate mai precisă și mai adecvată pentru punerea în aplicare corectă a taxei de către autoritățile vamale ale statelor membre este de a exprima taxa ca sumă fixă în euro pe tonă de greutate netă și de a aplica această taxă biomotorinei pure importate sau proporției de biomotorină din produsul amestecat.
(181)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare întreprindere, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu întreprinderile respective. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi”) se aplică astfel în mod exclusiv importurilor de produs în cauză originare din țările în cauză și fabricate de întreprinderile respective și deci de entitățile juridice specifice menționate. Produsul importat în cauză fabricat de orice altă întreprindere care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate întreprinderilor menționate în mod specific, nu poate beneficia de aceste niveluri și face obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte întreprinderi”.
(182)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (8) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților întreprinderii în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei întreprinderilor care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(183)
Comisia a decis ca importurile de produs în cauză originare din țările în cauză să facă obiectul înregistrării în temeiul Regulamentului (UE) nr. 79/2013 din 28 ianuarie 2013. Decizia a fost luată în vederea posibilei aplicări retroactive a măsurilor antidumping, în temeiul articolului 10 alineatul (4) din regulamentul de bază. Nicio decizie cu privire la posibila aplicare retroactivă a măsurilor antidumping nu poate fi luată în acest stadiu al procedurii.
H. DISPOZIȚIE FINALĂ
(184)
Din motive de bună gestionare administrativă, părțile interesate care s-au prezentat în termenul specificat în avizul de deschidere își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot solicita să fie audiate în termen de o lună de la data publicării prezentului regulament. Constatările privind instituirea de taxe făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi reexaminate în scopul unor măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de esteri monoalchilici ai unor acizi grași și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidrotratament, de origine nefosilă, în formă pură sau în amestec, încadrate în prezent la codurile NC ex 1516 20 98 (coduri TARIC 1516209821, 1516209829 și 1516209830), ex 1518 00 91 (coduri TARIC 1518009121, 1518009129 și 1518009130), ex 1518 00 95 (cod TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (coduri TARIC 1518009921, 1518009929 și 1518009930), ex 2710 19 43 (coduri TARIC 2710194321, 2710194329 și 2710194330), ex 2710 19 46 (coduri TARIC 2710194621, 2710194629 și 2710194630), ex 2710 19 47 (coduri TARIC 2710194721, 2710194729 și 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (coduri TARIC 3824909701, 3824909703 și 3824909704), 3826 00 10 și ex 3826 00 90 (coduri TARIC 3826009011, 3826009019 și 3826009030), originare din Argentina și din Indonezia.
2. Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile produsului descris la alineatul (1) și fabricat de întreprinderile menționate în continuare sunt următoarele:
Țară
Întreprindere
Nivelul taxei provizorii
Euro pe tonă net
Cod adițional TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Alte întreprinderi cooperante:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Toate celelalte întreprinderi
104,92
B999
Indonezia
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Alte întreprinderi cooperante:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Toate celelalte întreprinderi
83,84
B999
3. Taxa antidumping referitoare la amestecuri este aplicabilă proporției din amestec (în funcție de greutate) din conținutul total de esteri monoalchilici de acid gras și motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă (conținut de biomotorină).
4. În cazurile în care bunurile s-au deteriorat înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plată este calculat proporțional pentru a determina valoarea în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 (9), nivelul taxei antidumping, calculat pe baza sumelor menționate anterior, este redus proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plată.
5. Punerea în liberă circulație în Uniunea Europeană a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
6. Dacă nu se specifică altfel, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
1. Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot solicita să fi audiate oral de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
2. În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
1. Autoritățile vamale trebuie să întrerupă înregistrarea importurilor stabilită în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 79/2013 al Comisiei.
2. Datele colectate cu privire la produsele introduse în consumație cu cel mult 90 de zile înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament se mențin până la intrarea în vigoare a unor posibile măsuri definitive sau încheierea prezentei proceduri.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 27 mai 2013.