PROVÁDĚCÍ SMĚRNICE KOMISE 2014/98/EU
ze dne 15. října 2014,
kterou se provádí směrnice Rady 2008/90/ES, pokud jde o zvláštní požadavky na rody a druhy ovocných rostlin uvedených v příloze I uvedené směrnice, zvláštní požadavky na dodavatele a podrobná pravidla pro úřední inspekce
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2008/90/ES ze dne 29. září 2008 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce (1), a zejména na článek 4, čl. 6 odst. 4, čl. 9 odst. 1 a čl. 13 odst. 3 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V ustanoveních o certifikaci a uvádění na trh prvotního, základního a certifikovaného materiálu by měly být zohledněny odlišné produkční cykly různých rodů a druhů, na které se vztahuje tato směrnice.
(2)
Je nezbytné, aby prvotní materiál splňoval velmi přísné rostlinolékařské a jakostní požadavky, aby se zaručil dobrý rostlinolékařský stav a jakost rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin odvozených z prvotního materiálu.
(3)
S cílem zajistit identifikaci a jakost prvotního materiálu je třeba stanovit pravidla pro určování a ověřování shody s odrůdou, ke které tento materiál patří. Identifikace a jakost prvotního materiálu by rovněž měly být zajištěny prostřednictvím pravidel pro jeho rozmnožování, což může zahrnovat i přemnožení a množení. S cílem zajistit dobrý rostlinolékařský stav prvotního materiálu je důležité stanovit pravidla ohledně nepřítomnosti škodlivých organismů, pravidla pro provádění kontrol a případně odběru vzorků a testování příslušných rodů a druhů. Jakost uvedeného materiálu by dále měla být zajištěna i přijetím pravidel ohledně vad.
(4)
Aby se zajistila identifikace a jakost podnoží, které nepatří k dané odrůdě, měly by tyto podnože odpovídat popisu druhu, ke kterému patří.
(5)
Je nezbytné, aby rostliny, ze kterých má být odebírán materiál za účelem produkce základního materiálu nebo certifikovaného materiálu jiného než ovocné rostliny, byly identifikovány. Tyto rostliny se označují jako „matečné rostliny“. Matečné rostliny pro produkci prvotního materiálu („prvotní matečné rostliny“) by měly splňovat stejné požadavky jako prvotní materiál. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál by měly být identifikovány v průběhu celého procesu produkce. Příslušný úřední subjekt by na základě pozorování projevu znaků dané odrůdy měl určit, zda prvotní matečná rostlina odpovídá popisu odrůdy. Shoda prvotní matečné rostliny a odvozeného prvotního materiálu s popisem odrůdy by dále měla být pravidelně ověřována.
(6)
V případě materiálu určeného k certifikaci by shoda s popisem odrůdy měla být určena na základě úředního popisu této odrůdy, který zajistí, že daná odrůda je odlišná, uniformní a stálá, popisu připojeného k žádosti o registraci nebo k žádosti o odrůdové právo nebo úředně uznaného popisu. V případě odrůdy s úředně uznaným popisem je třeba vyžadovat, aby tato odrůda byla registrována v národním registru, aby se tak zajistilo, že tento popis je vhodný pro materiál, který se certifikuje.
(7)
V případě prvotního a základního materiálu by určení shody s popisem odrůdy mělo být možné také na základě popisu připojeného k žádosti o registraci odrůdy v členském státě a popisu připojeného k žádosti o registraci odrůdového práva, za předpokladu, že v Unii nebo v některé třetí zemi je již dostupná zpráva, z níž vyplývá, že příslušná odrůda je odlišná, uniformní a stálá. Účelem poskytnutí této možnosti je urychlit počáteční fáze postupu certifikace v případech, kdy se registrace odrůdy blíží k závěru, ale dosud nebyla ukončena. Aby se však zajistila transparentnost a možnost informované volby pro uživatele tohoto materiálu, jeho uvedení na trh by mělo být povoleno až po dokončení registrace odrůdy.
(8)
Je důležité zavést přísná ustanovení na ochranu prvotního materiálu před infekcemi všeho druhu způsobenými škodlivými organismy. Dodavatelé by proto měli uchovávat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál v určených zařízeních, která jsou chráněna proti hmyzu a zajišťují ochranu před infekcí přenášenou přeletem vektorů nebo pocházející z jiných možných zdrojů. Ze stejného důvodu by prvotní matečné rostliny a prvotní materiál měly být pěstovány nebo produkovány izolovaně od půdy, v nádobách s pěstebními substráty neobsahujícími půdu nebo v nádobách se sterilizovanými pěstebními substráty. Aby však bylo možné reagovat na konkrétní potřeby produkce, mělo by členským státům být umožněno požádat o povolení produkovat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál na poli, za předpokladu, že byla přijata vhodná opatření s cílem zabránit infekci způsobované příslušnými škodlivými organismy.
(9)
Směrnice Rady 2000/29/ES (2) stanoví pravidla, jež zabraňují zavlékání určitých škodlivých organismů do Unie a jejich rozšiřování v Unii. To zahrnuje požadavky pro určité rody a druhy, jež doplňují certifikační požadavky této směrnice v souvislosti se škodlivými organismy, na které se vztahuje směrnice 2000/29/ES. Měla by být stanovena další pravidla ohledně jiných škodlivých organismů. Pokud by určitý škodlivý organismus mohl způsobit nepřijatelné škody z hlediska rostlinolékařského stavu nebo užitné hodnoty prvotního materiálu dotčených rodů či druhů, mělo by být požadováno, aby se v něm tento škodlivý organismus nevyskytoval. Měl by existovat seznam těchto škodlivých organismů. Pokud může určitý škodlivý organismus způsobit takovou škodu pouze tehdy, jestliže jeho výskyt přesáhne určitou úroveň, měl by být zakázán pouze jeho výskyt v množstvích, jež tuto úroveň přesahují. Tyto škodlivé organismy by měly být uvedeny na zvláštním seznamu, odděleně od škodlivých organismů, u nichž je požadováno, aby se nevyskytovaly vůbec.
(10)
Kandidátské prvotní matečné rostliny představují výchozí bod procesu produkce a certifikace rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin. Z tohoto důvodu by rovněž měly podléhat nejpřísnějším fytosanitárním požadavkům, aby se zajistilo, že jsou prosté příslušných škodlivých organismů. S ohledem na biologii a charakteristiky příslušných rodů či druhů rostlin a příslušných dotčených škodlivých organismů by měly být vyžadovány vizuální prohlídky kandidátských prvotních matečných rostlin zaměřené na výskyt škodlivých organismů uvedených v příloze I. V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů by z každé kandidátské prvotní matečné rostliny měly být odebrány a testovány vzorky s cílem zajistit správnost poznatků. Testována by měla být každá kandidátská prvotní matečná rostlina na škodlivé organismy uvedené v příloze II, aby byl výskyt příslušných škodlivých organismů s jistotou vyloučen. Velmi obdobné požadavky by se měly uplatňovat na prvotní matečné rostliny vyprodukované pomocí přemnožení vzhledem k jejich důležitosti pro další proces produkce a certifikace.
(11)
S ohledem na biologii a charakteristiky příslušných rodů či druhů rostlin a příslušných dotčených škodlivých organismů by měly být vyžadovány vizuální prohlídky prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu zaměřené na výskyt škodlivých organismů uvedených v přílohách I a II. V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů by měly být odebrány a testovány vzorky prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu, aby se zajistila správnost zjištění.
(12)
S ohledem na biologii a charakteristiky příslušných rodů či druhů rostlin a dotčených škodlivých organismů by měla být zavedena vhodná pravidla upravující četnost vizuálních prohlídek, odběru vzorků a testování základních matečných rostlin, základního materiálu, certifikovaných matečných rostlin a certifikovaného materiálu. Tato pravidla by měla vycházet ze zkušeností, které příslušné úřední subjekty a producenti ovocných rostlin získali při uplatňování vnitrostátních systémů certifikace. Tato pravidla by měla zohledňovat potřeby uživatelů dané kategorie.
(13)
Výskyt určitých škodlivých organismů, zejména hlístic, v půdě může způsobit nepřijatelné škody z hlediska rostlinolékařského stavu a užitné hodnoty dotčených rostlin, jestliže jsou tyto škodlivé organismy hostiteli virů napadajících dotčené rody či druhy. Tyto škodlivé organismy by proto měly být uvedeny na zvláštním seznamu a identifikovány zvlášť a jejich výskyt v příslušné půdě by neměl být povolen, pokud se testováním neprokáže, že příslušné viry neobsahují. Odběr vzorků a testování by měly prokázat, zda se tyto škodlivé organismy nebo příslušné viry vyskytují, či nikoli. Při stanovování pravidel pro odběr vzorků a testování by měly být zohledněny různé kategorie rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin. Je však přiměřené za určitých okolností povolit, aby odběr vzorků a testování nemusely být prováděny, pokud hostitelské rostliny nebyly v daném místě produkce pěstovány alespoň po dobu pěti let.
(14)
Provádí-li se odběr vzorků a testování, měly by se uskutečňovat v souladu s protokoly Evropské a středozemní organizace ochrany rostlin (EPPO) nebo v souladu s jinými mezinárodně uznávanými protokoly. To je nezbytné pro zajištění toho, aby praxe odběru vzorků a testování prováděná v Unii byla na úrovni nejnovějšího mezinárodního vědeckotechnického rozvoje. Pokud takové protokoly nejsou dostupné, měly by se odběr vzorků a testování uskutečňovat v souladu s odpovídajícími protokoly stanovenými na vnitrostátní úrovni.
(15)
Jakost a užitnou hodnotu prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu mohou nepříznivě ovlivnit poškození, zbarvení, zjizvení tkání, uschnutí a jiné vady. Mělo by se proto stanovit, že prvotní matečné rostliny a prvotní materiál musí být prakticky bez jakýchkoli takových vad.
(16)
Aby se zaručila vhodná kvalita rozmnožovacího materiálu, měla by být stanovena pravidla pro jeho uchovávání za vhodných podmínek. Tyto podmínky by měly záviset na kategorii rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin, které se certifikují. Vzhledem k nedávnému vývoji je rovněž důležité povolit metodu uchovávání ochlazením na velmi nízké teploty, známou jako kryokonzervace. Tato metoda je považována za užitečnou alternativu ke kultuře in vitro, protože vlastnosti rozmnožovacího materiálu během uchovávání za těchto teplot zůstávají nezměněny.
(17)
Základní materiál představuje další fázi procesu produkce po prvotním materiálu. Matečné rostliny pro produkci základního materiálu (základní matečné rostliny) by proto měly být pěstovány z prvotního materiálu nebo množeny z jiných základních matečných rostlin.
(18)
Požadavky na základní materiál by měly být stejné jako požadavky na prvotní materiál týkající se identifikace, rostlinolékařského stavu a jakosti, protože tyto požadavky jsou stejně důležité i z hlediska rostlinolékařského stavu a užitné hodnoty základního materiálu. Měla by však být povolena produkce základního materiálu na volném poli, aby se usnadnilo jeho účinné rozmnožování do dalších generací a kategorií. Požadavky na uchovávání základního materiálu by proto měly umožňovat uchovávání v zařízeních chráněných proti hmyzu nebo na polích izolovaných od možných zdrojů infekce přeletem vektorů, kontaktem kořenů, přenosem infekce strojní technikou, nástroji pro štěpování nebo z jakýchkoli jiných možných zdrojů.
(19)
Základní matečné rostliny, které jsou pěstovány z prvotního materiálu, by mělo být povoleno množit v několika generacích, aby bylo dosaženo množství základních matečných rostlin nezbytného pro produkci základního a certifikovaného materiálu. Různé generace základních matečných rostlin by měly být uchovávány odděleně jedna od druhé a měly by být identifikovatelné v průběhu celého procesu produkce.
(20)
Certifikovaný materiál a certifikované ovocné rostliny mohou představovat další fázi procesu produkce po prvotním materiálu nebo základním materiálu. Matečné rostliny pro produkci certifikovaného materiálu (certifikované matečné rostliny) by proto měly být pěstovány buď z prvotního materiálu, nebo ze základního materiálu.
(21)
Měly by být přijaty minimální požadavky, které zajistí harmonizovaný postup při určování a ověřování shody s popisem odrůdy, pokud jde o rozmnožovací materiál a ovocné rostliny, které mají být kvalifikovány jako materiál CAC. Tyto požadavky by měly být méně přísné než požadavky na prvotní, základní a certifikovaný materiál, neboť materiál CAC vzbuzuje v uživatelích nižší očekávání, pokud jde o jeho rostlinolékařský stav a jakost, jelikož jsou v jeho případě uplatňovány jednodušší postupy a fáze produkce. Dodavatelé by však měli zajistit identifikaci materiálu, který má být použit pro rozmnožování. Mělo by se rovněž zajistit, aby byly uplatňovány normy jakosti a rostlinolékařské normy vhodné pro kultivaci materiálu CAC a z hlediska očekávání uživatelů tohoto rozmnožovacího materiálu. S ohledem na povahu škodlivých organismů napadajících určité druhy Citrus L., a sice Fortunella Swingle a Poncirus Raf., jsou nutná zvláštní pravidla pro vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování s cílem zajistit, aby příslušný rozmnožovací materiál nebo ovocné rostliny měly náležitou jakost a rostlinolékařský stav.
(22)
Aby mohl příslušný úřední subjekt provádět úřední inspekce a ověřovat, zda rozmnožovací materiál a ovocné rostliny splňují normy jakosti a rostlinolékařské normy pro úřední certifikaci stanovené v této směrnici, měl by mít dodavatel zaveden plán zjišťování a monitorování kritických bodů v rámci procesu produkce rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin pro příslušné rody nebo druhy a měl by uchovávat záznamy o tomto sledování. Tento plán a záznamy o přehlídkách porostu, odběru vzorků a testování by měly být uchovávány tak dlouho, dokud příslušný rozmnožovací materiál nebo ovocné rostliny zůstanou pod kontrolou daného dodavatele, a nejméně po dobu tří let poté, co tento rozmnožovací materiál nebo tyto ovocné rostliny byly odstraněny nebo uvedeny na trh.Toto období je nezbytné, aby se umožnilo zjištění škodlivých organismů na dřevinách, kde se příznaky mohou projevit až několik let poté, co došlo k infekci.
(23)
Členské státy by měly zajistit, aby rozmnožovací materiál a ovocné rostliny byly během produkce a uvedení na trh podrobovány úřední inspekci s cílem ověřit dodržování požadavků a podmínek stanovených v této směrnici. S cílem zajistit harmonizovaný postup při provádění úředních inspekcí by měla být stanovena pravidla pro vizuální prohlídku a případně pro odběr vzorků a testování.
(24)
Aby nedošlo k narušení obchodu, mělo by být členským státům na určité přechodné období umožněno, aby na svém vlastním území mohly povolit uvedení na trh rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin vyprodukovaných z prvotních, základních a certifikovaných matečných rostlin nebo z matečných rostlin CAC, které již existovaly ke dni použitelnosti této směrnice, a to i v případech, kdy takový materiál nebo takové ovocné rostliny nesplňují tyto nové podmínky.
(25)
Směrnice Komise 93/48/EHS (3) a 93/64/EHS (4) by měly být zrušeny.
(26)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rozmnožovací materiál a rostliny ovocných rodů a druhů,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA 1
DEFINICE A OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Definice
Pro účely této směrnice se použijí tyto definice:
1)
„matečnou rostlinou“ se rozumí identifikovaná rostlina určená k rozmnožování;
2)
„kandidátskou prvotní matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina, kterou dodavatel chce nechat akceptovat jako prvotní matečnou rostlinu;
3)
„prvotní matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina určená k produkci prvotního materiálu;
4)
„základní matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina určená k produkci základního materiálu;
5)
„certifikovanou matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina určená k produkci certifikovaného materiálu;
6)
„škodlivým organismem“ se rozumějí všechny druhy, kmeny či biotypy rostlin, živočichů nebo patogenů škodlivé rostlinám nebo rostlinným produktům a uvedené v přílohách I, II a III;
7)
„vizuální prohlídkou“ se rozumí zkoumání rostlin nebo částí rostlin pouhým okem, pomocí rozptylového skla, stereoskopu nebo mikroskopu;
8)
„testem“ se rozumí zkoumání jiné než vizuální prohlídka;
9)
„plodící rostlinou“ se rozumí rostlina rozmnožená z matečné rostliny a vypěstovaná pro produkci ovoce s cílem umožnit ověření odrůdové pravosti uvedené matečné rostliny;
10)
„kategorií“ se rozumí prvotní materiál, základní materiál, certifikovaný materiál nebo materiál CAC;
11)
„množením“ se rozumí vegetativní produkce matečné rostliny za účelem získání dostatečného množství matečných rostlin stejné kategorie;
12)
„přemnožením matečné rostliny“ se rozumí nahrazení matečné rostliny rostlinou z ní vegetativně vyprodukovanou;
13)
„mikrorozmnožováním“ se rozumí množení rostlinného materiálu za účelem produkce velkého množství rostlin pomocí kultury in vitro diferencovaných vegetativních pupenů nebo diferencovaných vegetativních meristémů odebraných z rostliny;
14)
výrazem „prakticky bez vad“ se rozumí, že vady, které by mohly zhoršovat jakost a užitnou hodnotu daného rozmnožovacího materiálu nebo ovocných rostlin, se vyskytují na úrovni stejné nebo nižší, než je úroveň, jakou lze očekávat při dodržení osvědčených postupů jejich pěstování a nakládání s nimi, a že tato úroveň odpovídá osvědčeným postupům jejich pěstování a nakládání s nimi;
15)
výrazem „prakticky prostý škodlivých organismů“ se rozumí, že míra, v jaké se škodlivé organismy vyskytují v daném rozmnožovacím materiálu nebo ovocných rostlinách, je dostatečně nízká, aby byla zajištěna přijatelná jakost a užitná hodnota tohoto rozmnožovacího materiálu;
16)
„laboratoří“ se rozumí každé zařízení používané pro testování rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin;
17)
„kryokonzervací“ se rozumí uchovávání rostlinného materiálu jeho ochlazením na velmi nízké teploty za účelem zachování životaschopnosti tohoto materiálu.
Článek 2
Obecná ustanovení
1. Členské státy zajistí, aby rozmnožovací materiál a ovocné rostliny náležející do rodů a druhů uvedených v příloze I směrnice 2008/90/ES během produkce a při uvedení na trh byly v souladu s články 3 až 27 této směrnice.
2. Členské státy zajistí, aby během produkce rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin náležejících do rodů a druhů uvedených v příloze I směrnice 2008/90/ES dodavatelé splňovali požadavky stanovené v článcích 28 a 29.
3. Členské státy zajistí, aby rozmnožovací materiál a ovocné rostliny náležející do rodů a druhů uvedených v příloze I směrnice 2008/90/ES byly během produkce a při uvedení na trh podrobovány úřední inspekci v souladu s článkem 30.
4. Rozmnožovací materiál, který splňuje požadavky určité kategorie, se nesmí míchat s materiálem z jiných kategorií.
KAPITOLA 2
POŽADAVKY NA ROZMNOŽOVACÍ MATERIÁL A PŘÍPADNĚ NA OVOCNÉ ROSTLINY
ODDÍL 1
Požadavky na prvotní materiál
Článek 3
Požadavky na certifikaci prvotního materiálu
1. Rozmnožovací materiál jiný než matečné rostliny a jiný než podnože, které nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako prvotní materiál, bylo-li shledáno, že splňuje tyto požadavky:
a)
byl přímo rozmnožen z matečné rostliny v souladu s článkem 13 nebo článkem 14;
b)
odpovídá popisu své odrůdy a jeho shoda s popisem této odrůdy byla ověřena podle článku 7;
c)
je uchováván podle článku 8;
d)
splňuje rostlinolékařské požadavky uvedené v článku 10;
e)
pokud Komise udělila výjimku podle čl. 8 odst. 4, aby bylo možné pěstovat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál na poli v podmínkách nechráněných proti hmyzu, půda je v souladu s článkem 11;
f)
je v souladu s článkem 12, pokud jde o vady.
2. Matečná rostlina podle odst. 1 písm. a) musí být akceptována v souladu s článkem 5 nebo musí být získána množením v souladu s článkem 13 nebo mikrorozmnožováním v souladu s článkem 14.
3. Pokud prvotní matečná rostlina nebo prvotní materiál již nesplňují požadavky článků 7 až 12, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako základní nebo certifikovaný materiál či materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v této směrnici pro tyto příslušné kategorie.
Namísto odstranění této matečné rostliny nebo tohoto materiálu může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato matečná rostlina nebo tento materiál byly opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 4
Požadavky na certifikaci podnoží, které nepatří k odrůdě, jako prvotního materiálu
1. Podnož, která nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako prvotní materiál, bylo-li shledáno, že splňuje tyto požadavky:
a)
byla rozmnožena přímo z matečné rostliny vegetativním nebo pohlavním rozmnožováním; v případě pohlavního rozmnožování byly opylující stromy (opylovače) vyprodukovány přímo z matečné rostliny vegetativním rozmnožováním;
b)
odpovídá popisu svého druhu;
c)
je uchovávána podle článku 8;
d)
splňuje rostlinolékařské požadavky uvedené v článku 10;
e)
pokud Komise udělila výjimku podle čl. 8 odst. 4, aby bylo možné pěstovat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál na poli v podmínkách chráněných proti hmyzu, půda je v souladu s článkem 11;
f)
je v souladu s článkem 12, pokud jde o vady.
2. Matečná rostlina podle odst. 1 písm. a) musí být akceptována v souladu s článkem 6 nebo musí být získána množením v souladu s článkem 13 nebo mikrorozmnožováním v souladu s článkem 14.
3. Pokud podnož, která je prvotní matečnou rostlinou nebo prvotním materiálem, již nesplňuje požadavky článků 8 až 12, dodavatel ji odstraní z blízkosti ostatních prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu. Tato odstraněná podnož může být použita jako základní nebo certifikovaný materiál či materiál CAC za předpokladu, že splňuje požadavky stanovené v této směrnici pro tyto příslušné kategorie.
Namísto odstranění takové podnože může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato podnož byla opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 5
Požadavky na akceptaci prvotní matečné rostliny
1. Příslušný úřední subjekt akceptuje rostlinu jako prvotní matečnou rostlinu, pokud je v souladu s články 7 až 12 a pokud bylo v souladu s odstavci 2, 3 a 4 určeno, že odpovídá popisu své odrůdy.
Tato akceptace se uskuteční na základě úřední inspekce a výsledků testování, záznamů a postupů podle článku 30.
2. Příslušný úřední subjekt na základě pozorování projevu znaků dané odrůdy určí, zda prvotní matečná rostlina odpovídá popisu své odrůdy. Toto pozorování vychází z jednoho z těchto prvků:
a)
z úředního popisu odrůd registrovaných v kterémkoli národním registru a odrůd právně chráněných podle odrůdového práva;
b)
z popisu připojeného k žádosti v případě odrůd, které podléhají žádosti o registraci v kterémkoli členském státě, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 1 prováděcí směrnice Komise 2014/97/EU (5);
c)
z popisu připojeného k žádosti v případě odrůd, které podléhají žádosti o registraci odrůdového práva;
d)
z úředně uznaného popisu, je-li odrůda, na kterou se tento popis vztahuje, registrována v národním registru.
3. Pokud se uplatňuje odst. 2 písm. b) nebo c), prvotní matečná rostlina se akceptuje pouze tehdy, je-li k dispozici zpráva vypracovaná kterýmkoli příslušným úředním subjektem v Unii nebo ve třetí zemi a prokazující, že příslušná odrůda je odlišná, uniformní a stálá. Až do registrace dané odrůdy však dotčená matečná rostlina a materiál z ní vyprodukovaný mohou být používány pouze k produkci základního nebo certifikovaného materiálu a nelze je uvádět na trh jako prvotní, základní nebo certifikovaný materiál.
4. Pokud je určení shody s popisem odrůdy možné pouze na základě znaků plodící rostliny, pozorování projevu znaků dané odrůdy se provede na ovoci z plodící rostliny rozmnožené z prvotní matečné rostliny. Tyto plodící rostliny se uchovávají odděleně od prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu.
Plodící rostliny jsou podrobeny vizuální prohlídce v nejvhodnějších obdobích roku s ohledem na klimatické podmínky a podmínky pro pěstování dotčených rodů nebo druhů rostlin.
Článek 6
Požadavky na akceptaci podnoží, které nepatří k odrůdě
Příslušný úřední subjekt akceptuje podnož, která nepatří k odrůdě, jako prvotní matečnou rostlinu, pokud odpovídá popisu svého druhu a pokud je v souladu s články 8 až 12.
Tato akceptace se uskuteční na základě úřední inspekce a výsledků testování, záznamů a postupů používaných dodavatelem podle článku 30.
Článek 7
Ověřování shody s popisem odrůdy
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel pravidelně ověřují shodu prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu s popisem jejich odrůdy v souladu s čl. 5 odst. 2 a 3, a to způsobem odpovídajícím dotčené odrůdě a použité metodě rozmnožování.
Kromě pravidelného ověřování prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu ověřují příslušný úřední subjekt a případně dodavatel po každém přemnožení výsledné prvotní matečné rostliny.
Článek 8
Požadavky týkající se uchovávání prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu
1. Dodavatelé uchovávají prvotní matečné rostliny a prvotní materiál v zařízeních, která jsou určena pro dotčené rody nebo druhy a která jsou chráněna proti hmyzu a zajišťují ochranu proti infekci přeletem vektorů a z jakýchkoli jiných možných zdrojů během celého procesu produkce.
Kandidátské prvotní matečné rostliny se uchovávají v podmínkách chráněných proti hmyzu a fyzicky oddělené od prvotních matečných rostlin v zařízeních uvedených v prvním pododstavci, dokud nebyly dokončeny všechny testy ohledně souladu s čl. 9 odst. 1 a 2.
2. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál se uchovávají způsobem zaručujícím, aby během celého procesu produkce byly jednotlivě identifikované.
3. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál se pěstují nebo produkují izolovaně od půdy, v nádobách s pěstebními substráty neobsahujícími půdu nebo v nádobách se sterilizovanými pěstebními substráty. Identifikují se návěskami umožňujícími jejich vysledovatelnost.
4. Odchylně od odstavců 1, 2 a 3 lze členskému státu pro konkrétní rody a druhy povolit produkci prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu na poli za podmínek nechráněných proti hmyzu. Takový materiál se identifikuje návěskami umožňujícími jeho vysledovatelnost. Toto povolení se udělí za předpokladu, že dotčený členský stát zaručuje, že jsou přijata náležitá opatření k předcházení infekce rostlin přeletem vektorů, kontaktem kořenů, přenosem infekce strojní technikou, nástroji pro štěpování nebo z jakýchkoli jiných možných zdrojů.
5. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál lze uchovávat pomocí kryokonzervace.
6. Prvotní matečné rostliny lze používat pouze po dobu vypočítanou na základě stálosti odrůdy nebo podmínek prostředí, za nichž jsou pěstovány, a veškerých dalších určujících faktorů, jež ovlivňují stálost odrůdy.
Článek 9
Rostlinolékařské požadavky na kandidátské prvotní matečné rostliny a prvotní matečné rostliny vyprodukované pomocí přemnožení
1. Kandidátská prvotní matečná rostlina musí být prosta škodlivých organismů uvedených v příloze I v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
U dotčené kandidátské prvotní matečné rostliny musí být vizuální prohlídkou v zařízeních a na polích shledáno, že je prosta škodlivých organismů uvedených v příloze I v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené kandidátské prvotní matečné rostliny.
2. Kandidátská prvotní matečná rostlina musí být prosta škodlivých organismů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
U dotčené kandidátské prvotní matečné rostliny musí být vizuální prohlídkou v zařízeních a na polích a na základě odběru vzorků a testování shledáno, že je prosta škodlivých organismů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Tuto vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se uskutečňují v nejvhodnějším období roku s ohledem na klimatické podmínky a podmínky pro pěstování dané rostliny a s ohledem na biologii škodlivých organismů relevantních pro tuto rostlinu. Odběr vzorků a testování se rovněž uskuteční kdykoliv během roku v případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování, jak je stanoveno v odstavcích 1 a 2, členské státy použijí protokoly Evropské a středozemní organizace ochrany rostlin (EPPO) nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
Testovací metodou pro viry, viroidy, virům podobné choroby a fytoplazmy, která se použije pro testování kandidátských prvotních matečných rostlin, je biologické indexování indikátorových rostlin. Mohou být použity jiné metody testování v případě, že členský stát na základě vzájemně ověřených vědeckých důkazů má za to, že povedou ke stejně spolehlivým výsledkům jako biologické indexování indikátorových rostlin.
4. Odchylně od odstavce 2, pokud je kandidátskou prvotní matečnou rostlinou semenáč, jsou vizuální prohlídka, odběr vzorků a testování požadovány pouze ve vztahu k virům, viroidům nebo virům podobným chorobám přenášeným pylem a uvedeným v příloze II v souvislosti s dotčenými rody nebo druhy, za předpokladu, že úřední inspekce potvrdila, že dotčený semenáč byl vypěstován ze semene vyprodukovaného rostlinou prostou příznaků vyvolaných těmito viry, viroidy a virům podobnými chorobami a že tento semenáč byl uchováván v souladu s čl. 8 odst. 1 a 3.
5. Odstavce 1 a 3 se rovněž použijí na prvotní matečnou rostlinu vyprodukovanou pomocí přemnožení.
Prvotní matečná rostlina vyprodukovaná pomocí přemnožení musí být prosta virů a viroidů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Tato prvotní matečná rostlina musí být shledána prostou těchto virů a viroidů, a to na základě vizuální prohlídky v zařízeních, na polích a v partiích a na základě vzorkování a testování.
Tuto vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Článek 10
Rostlinolékařské požadavky na prvotní matečné rostliny a na prvotní materiál
1. Prvotní matečná rostlina nebo prvotní materiál musí být prosty škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Dotčená prvotní matečná rostlina nebo dotčený prvotní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány prostými škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Procentní podíl prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu, které jsou infikovány škodlivými organismy uvedenými v části B přílohy I, nesmí překračovat úrovně tolerance tam stanovené. Dotčené prvotní matečné rostliny nebo dotčený prvotní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány vyhovujícími těmto úrovním. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené prvotní matečné rostliny nebo prvotního materiálu.
2. Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování prvotní matečné rostliny nebo prvotního materiálu tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování stanovené v odstavci 1, členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
4. Odstavec 1 se nepoužije na prvotní matečné rostliny a prvotní materiál během kryokonzervace.
Článek 11
Požadavky na půdu
1. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál smějí být pěstovány pouze v půdě, která je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh. Nepřítomnost takových škodlivých organismů se stanoví odběrem vzorků a testováním.
Tento odběr vzorků provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se provádí před pěstováním dotčených prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu a opakuje se během růstu, pokud existuje podezření na výskyt škodlivých organismů uvedených v prvním pododstavci.
Tento odběr vzorků a testování se provádí s ohledem na klimatické podmínky a na biologii škodlivých organismů uvedených v příloze III a pokud jsou tyto škodlivé organismy relevantní pro dotčené prvotní matečné rostliny nebo prvotní materiál.
2. Odběr vzorků a testování se neprovádí, pokud rostliny, které jsou hostiteli škodlivých organismů uvedených v příloze III pro dotčený rod nebo druh, nebyly v dané produkční půdě pěstovány po dobu nejméně pěti let a pokud nejsou pochyby ohledně toho, že se v této půdě nevyskytují relevantní škodlivé organismy.
Odběr vzorků a testování se neprovádí, jestliže příslušný úřední subjekt na základě úřední inspekce dospěje k závěru, že tato půda je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh.
3. V případě odběru vzorků a testování podle odstavce 1 členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Článek 12
Požadavky týkající se vad, které by mohly zhoršovat jakost
Na základě vizuální prohlídky musí být patrné, že prvotní matečné rostliny a prvotní materiál jsou prakticky bez vad. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel. Poškození, zbarvení, zjizvené tkáně nebo uschnutí se považují za vady, pokud nepříznivě ovlivňují jakost a užitnou hodnotu rozmnožovacího materiálu.
Článek 13
Požadavky týkající se množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin
1. Dodavatel smí množit nebo přemnožit prvotní matečnou rostlinu akceptovanou v souladu s čl. 5 odst. 1.
2. Dodavatel smí rozmnožovat prvotní matečnou rostlinu za účelem produkce prvotního materiálu.
3. Množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin se uskutečňuje v souladu s protokoly uvedenými v odstavci 4.
4. Členské státy použijí protokoly pro množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin. Členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Protokoly uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce musí být odzkoušeny na příslušných rodech nebo druzích po dobu, která se pro dané rody nebo druhy považuje za přiměřenou. Tato doba se považuje za přiměřenou, pokud umožňuje ověření fenotypu rostlin z hlediska jejich shody s popisem odrůdy na základě pozorování produkce ovoce nebo pozorování vegetativního růstu podnoží.
5. Dodavatel smí přemnožit prvotní matečnou rostlinu pouze do uplynutí doby uvedené v čl. 8 odst. 6.
Článek 14
Požadavky týkající se množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin mikrorozmnožováním
1. Množení, přemnožení nebo rozmnožování prvotních matečných rostlin mikrorozmnožováním za účelem produkce jiných prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu se uskutečňuje v souladu s protokoly stanovenými v odstavci 2.
2. Členské státy použijí protokoly pro mikrorozmnožování prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu, které jsou protokoly EPPO, nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Členské státy použijí pouze protokoly, které byly odzkoušeny na příslušném rodu nebo druhu po dobu, která se považuje za dostačující, aby umožňovala ověření fenotypu rostlin z hlediska jejich shody s popisem odrůdy na základě pozorování produkce ovoce nebo pozorování vegetativního růstu podnoží.
ODDÍL 2
Požadavky na základní materiál
Článek 15
Požadavky na certifikaci základního materiálu
1. Rozmnožovací materiál jiný než základní matečné rostliny a jiný než podnože, které nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako základní materiál, pokud splňuje požadavky uvedené v odstavcích 2, 3 a 4.
2. Rozmnožovací materiál musí být rozmnožen ze základní matečné rostliny.
Základní matečná rostlina musí splňovat jeden z těchto požadavků:
a)
je vypěstována z prvotního materiálu; nebo
b)
je vyprodukována množením ze základní matečné rostliny v souladu s článkem 19.
3. Rozmnožovací materiál musí splňovat požadavky stanovené v článku 7, v čl. 8 odst. 6 a v článku 12.
4. Rozmnožovací materiál musí splňovat další požadavky týkající se:
a)
rostlinolékařského stavu, jak je stanoveno v článku 16;
b)
půdy, jak je stanoveno v článku 17;
c)
uchovávání základních matečných rostlin a základního materiálu, jak je stanoveno v článku 18; a
d)
zvláštních podmínek pro rozmnožování, jak je stanoveno v článku 19.
5. Podnož, která nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako základní materiál, pokud odpovídá popisu svého druhu, splňuje požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 a 6 a další požadavky uvedené v článcích 12, 16, 17, 18 a 19.
6. Pro účely tohoto oddílu se veškeré odkazy na prvotní matečné rostliny v ustanoveních uvedených v odstavcích 3 a 5 považují za odkazy na základní matečné rostliny a veškeré odkazy na prvotní materiál se považují za odkazy na základní materiál.
7. Pokud základní matečná rostlina nebo základní materiál již nesplňují požadavky článku 7, čl. 8 odst. 2 a 6 a článků 12, 16 a 17, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních základních matečných rostlin a základního materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako certifikovaný materiál nebo materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v této směrnici pro příslušné kategorie.
Namísto odstranění této matečné rostliny nebo tohoto materiálu může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato matečná rostlina nebo tento materiál byly opět v souladu s uvedenými požadavky.
8. Pokud podnož, která nepatří k odrůdě, je základní matečnou rostlinou nebo základním materiálem, které již nesplňují požadavky čl. 8 odst. 2 a 6 a článků 12, 16 a 17, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních základních matečných rostlin a základního materiálu. Tato odstraněná podnož může být použita jako certifikovaný materiál nebo materiál CAC za předpokladu, že splňuje požadavky stanovené v této směrnici pro příslušné kategorie.
Namísto odstranění této podnože může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato podnož byla opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 16
Rostlinolékařské požadavky
1. Základní matečná rostlina nebo základní materiál musí být prosty škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Dotčená základní matečná rostlina nebo dotčený základní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány prostými škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Procentní podíl základních matečných rostlin nebo základního materiálu, které jsou infikovány škodlivými organismy uvedenými v části B přílohy I, nesmí překročit úrovně tolerance tam stanovené. Dotčené základní matečné rostliny nebo dotčený základní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány vyhovujícími těmto úrovním. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené základní matečné rostliny nebo základního materiálu.
2. Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování základní matečné rostliny nebo základního materiálu tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování stanovené v odstavci 1, členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
4. Odstavec 1 se nepoužije na základní matečné rostliny a základní materiál během kryokonzervace.
Článek 17
Požadavky na půdu
1. Základní matečné rostliny a základní materiál mohou být pěstovány pouze v půdě, která je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh. Nepřítomnost takových škodlivých organismů, kteří jsou hostiteli virů, se stanoví odběrem vzorků a testováním.
Tento odběr vzorků provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se provádí před pěstováním dotčených základních matečných rostlin nebo základního materiálu a opakují se během růstu, pokud existuje podezření na výskyt škodlivých organismů uvedených v prvním pododstavci.
Tento odběr vzorků a testování se provádí s ohledem na klimatické podmínky a na biologii škodlivých organismů uvedených v příloze III, a pokud jsou tyto škodlivé organismy relevantní pro dotčené základní matečné rostliny nebo základní materiál.
2. Odběr vzorků a testování se neprovádí, pokud rostliny, které jsou hostiteli škodlivých organismů uvedených v příloze III pro dotčený rod nebo druh, nebyly v dané produkční půdě pěstovány po dobu nejméně pěti let a pokud nejsou pochyby ohledně toho, že se v této půdě nevyskytují relevantní škodlivé organismy.
Odběr vzorků a testování se neprovádí, jestliže příslušný úřední subjekt na základě úřední inspekce dospěl k závěru, že tato půda je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh.
3. V případě odběru vzorků a testování podle odstavce 1 členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Článek 18
Požadavky týkající se uchovávání základních matečných rostlin a základního materiálu
1. Základní matečné rostliny a základní materiál se uchovávají na polích izolovaných od možných zdrojů infekce přeletem vektorů, kontaktem kořenů, přenosem infekce strojní technikou, nástroji pro štěpování nebo z jakýchkoli jiných možných zdrojů.
2. Izolační vzdálenost polí podle odstavce 1 závisí na regionální situaci, druhu rozmnožovacího materiálu, výskytu škodlivých organismů v dotčené oblasti a relevantních existujících rizicích stanovených příslušným úředním orgánem na základě úřední inspekce.
Článek 19
Podmínky pro množení
1. Základní matečná rostlina, která je pěstována z prvotního materiálu ve smyslu čl. 15 odst. 2 písm. a), může být množena v několika generacích za účelem získání potřebného množství základních matečných rostlin. Základní matečné rostliny se množí v souladu s článkem 13 nebo se množí mikrorozmnožováním v souladu s článkem 14. Maximální povolený počet generací a maximální povolená životnost základních matečných rostlin jsou stanoveny v příloze V pro příslušné rody a druhy.
2. Pokud je povoleno více generací základních matečných rostlin, každá generace jiná než první generace může být odvozena z kterékoli z předchozích generací.
3. Rozmnožovací materiál různých generací se uchovává odděleně.
ODDÍL 3
Požadavky na certifikovaný materiál
Článek 20
Požadavky na certifikaci certifikovaného materiálu
1. Rozmnožovací materiál, jiný než matečné rostliny, a ovocné rostliny se na žádost úředně certifikují jako certifikovaný materiál, pokud splňují požadavky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4.
2. Rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí být rozmnoženy z certifikované matečné rostliny.
Certifikovaná matečná rostlina musí splňovat jeden z těchto požadavků:
a)
je vypěstována z prvotního materiálu;
b)
je vypěstována ze základního materiálu.
3. Tento rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí splňovat požadavky stanovené v článku 7, v čl. 8 odst. 6 a v článcích 12, 21 a 22.
4. Tento rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí splňovat rostlinolékařské požadavky stanovené v článku 21.
Tento rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí být rozmnoženy z certifikované matečné rostliny, která splňuje požadavky na půdu uvedené v článku 22.
5. Podnož, která nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako certifikovaný materiál, pokud odpovídá popisu svého druhu, splňuje požadavky stanovené v čl. 8 odst. 6 a další požadavky uvedené v článcích 12, 21 a 22.
6. Pro účely tohoto oddílu se veškeré odkazy na prvotní matečné rostliny v ustanoveních uvedených v odstavcích 3 a 5 považují za odkazy na certifikované matečné rostliny a veškeré odkazy na prvotní materiál se považují za odkazy na certifikovaný materiál.
7. Pokud certifikovaná matečná rostlina nebo certifikovaný materiál již nesplňují požadavky článku 7, čl. 8 odst. 6 a článků 12, 21 a 22, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních certifikovaných matečných rostlin a certifikovaného materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v oddíle 4.
Namísto odstranění této matečné rostliny nebo tohoto materiálu může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato matečná rostlina nebo tento materiál byly opět v souladu s uvedenými požadavky.
8. Pokud podnož, která nepatří k odrůdě, je certifikovanou matečnou rostlinou nebo certifikovaným materiálem, které již nesplňují požadavky čl. 8 odst. 6 a článků 12, 21 a 22, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních certifikovaných matečných rostlin a certifikovaného materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v oddíle 4.
Namísto odstranění této podnože může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato podnož byla opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 21
Rostlinolékařské požadavky
1. Certifikovaná matečná rostlina nebo certifikovaný materiál musí být prosty škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Dotčená certifikovaná matečná rostlina nebo dotčený certifikovaný materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány prostými škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Procentní podíl certifikovaných matečných rostlin nebo certifikovaného materiálu, které jsou infikovány škodlivými organismy uvedenými v části B přílohy I, nesmí překračovat úrovně tolerance tam stanovené. Dotčené certifikované matečné rostliny nebo dotčený certifikovaný materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány vyhovujícími těmto úrovním. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené certifikované matečné rostliny nebo certifikovaného materiálu.
2. Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování certifikované matečné rostliny nebo certifikovaného materiálu tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování stanovené v odstavci 1, členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
4. Odstavec 1 se nepoužije na certifikované matečné rostliny a certifikovaný materiál během kryokonzervace.
Článek 22
Požadavky na půdu
1. Certifikované matečné rostliny se smějí pěstovat pouze v půdě, která je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh. Nepřítomnost takových škodlivých organismů, které jsou hostiteli virů, se stanoví odběrem vzorků a testováním.
Tento odběr vzorků provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se provádí před pěstováním dotčených certifikovaných matečných rostlin a opakují se během růstu, pokud existuje podezření na výskyt škodlivých organismů uvedených v prvním pododstavci.
Tento odběr vzorků a testování se provádí s ohledem na klimatické podmínky a na biologii škodlivých organismů uvedených v příloze III, a pokud jsou tyto škodlivé organismy relevantní pro dotčené certifikované matečné rostliny nebo certifikovaný materiál.
2. Odběr vzorků a testování se neprovádí, pokud rostliny, které jsou hostiteli škodlivých organismů uvedených v příloze III pro dotčený rod nebo druh, nebyly v dané produkční půdě pěstovány po dobu nejméně pěti let a pokud nejsou pochyby ohledně toho, že se v této půdě nevyskytují relevantní škodlivé organismy.
Odběr vzorků a testování se neprovádí, jestliže příslušný úřední subjekt na základě úřední inspekce dospěl k závěru, že tato půda je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh.
V případě certifikovaných ovocných rostlin se odběr vzorků a testování neprovádí.
3. V případě odběru vzorků a testování podle odstavce 1 členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
ODDÍL 4
Požadavky na materiál CAC
Článek 23
Podmínky pro materiál CAC jiný než podnože, které nepatří k odrůdě
1. Materiál CAC jiný než podnože, které nepatří k odrůdě, se smí uvádět na trh pouze tehdy, pokud bylo shledáno, že splňuje tyto požadavky:
a)
byl rozmnožen z identifikovaného zdroje materiálu zaznamenaného dodavatelem;
b)
odpovídá popisu odrůdy v souladu s článkem 25;
c)
splňuje rostlinolékařské požadavky článku 26;
d)
je v souladu s článkem 27, pokud jde o vady.
2. Opatření za účelem dosažení souladu s odstavcem 1 provádí dodavatel.
3. V případě, že materiál CAC již není v souladu s odstavcem 1, dodavatel učiní jedno z těchto opatření:
a)
odstraní tento materiál z blízkosti ostatního materiálu CAC; nebo
b)
přijme vhodná opatření, jež zajistí, aby byl tento materiál opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 24
Podmínky pro materiál CAC v případě podnoží, které nepatří k odrůdě
1. V případě podnoží, které nepatří k odrůdě, musí materiál CAC splňovat tyto požadavky:
a)
odpovídá popisu svého druhu;
b)
splňuje rostlinolékařské požadavky článku 26;
c)
je v souladu s článkem 27, pokud jde o vady.
2. Opatření za účelem splnění požadavků odstavce 1 provádí dodavatel.
3. V případě, že materiál CAC již nesplňuje požadavky odstavce 1, dodavatel učiní jedno z těchto opatření:
a)
odstraní tento materiál z blízkosti ostatního materiálu CAC; nebo
b)
přijme vhodná opatření, jež zajistí, aby byl tento materiál opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 25
Shoda s popisem odrůdy
1. Shoda materiálu CAC s popisem jeho odrůdy se určí pozorováním projevu znaků této odrůdy. Toto pozorování vychází z jednoho z těchto prvků:
a)
z úředního popisu registrovaných odrůd, jak je uvedeno v prováděcí směrnici 2014/97/EU, a odrůd právně chráněných podle odrůdového práva; nebo
b)
z popisu připojeného k žádosti v případě odrůd, které podléhají žádosti o registraci v kterémkoli členském státě, jak je uvedeno v prováděcí směrnici 2014/97/EU;
c)
z popisu připojeného k žádosti o odrůdové právo;
d)
z úředně uznávaného popisu odrůdy podle čl. 7 odst. 2 písm. c) bodu iii) směrnice 2008/90/ES.
2. Shoda materiálu CAC s popisem jeho odrůdy se pravidelně ověřuje pozorováním projevu znaků této odrůdy v dotčeném materiálu CAC.
Článek 26
Rostlinolékařské požadavky
1. Materiál CAC musí být prakticky prostý škodlivých organismů uvedených v příloze I a příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
U dotčeného materiálu CAC musí být vizuální prohlídkou provedenou dodavatelem v zařízeních, na polích a v partiích shledáno, že je prakticky prostý škodlivých organismů uvedených v příloze I a příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů dodavatel provede odběr vzorků a testování dotčeného materiálu CAC.
2. Dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování materiálu CAC tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Odstavec 1 se nepoužije na materiál CAC během kryokonzervace.
4. Kromě požadavků odstavců 1 a 2 musí materiál CAC, který patří k druhům Citrus L., Fortunella Swingle a Poncirus Raf., splňovat všechny tyto požadavky:
a)
musí být vyprodukován z identifikovaného zdroje materiálu, a u tohoto zdroje materiálu musí být na základě odběru vzorků a testování shledáno, že je prostý škodlivých organismů uvedených pro tyto druhy v příloze II;
b)
od počátku posledního vegetačního cyklu musí být na základě vizuální prohlídky, odběru vzorků a testování shledáno, že je prakticky prostý škodlivých organismů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčenými druhy.
Článek 27
Požadavky týkající se vad
U materiálu CAC musí být na základě vizuální prohlídky shledáno, že je prakticky bez vad. Poškození, zbarvení, zjizvené tkáně nebo uschnutí se považuje za vady, pokud nepříznivě ovlivňují jakost a užitnou hodnotu rozmnožovacího materiálu.
KAPITOLA 3
ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY NA DODAVATELE ZAPOJENÉ DO PRODUKCE NEBO ROZMNOŽOVÁNÍ ROZMNOŽOVACÍHO MATERIÁLU A OVOCNÝCH ROSTLIN
Článek 28
Plán zjišťování a monitorování kritických bodů v rámci procesu produkce
Během produkce rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin členské státy zajistí, aby dodavatelé měli zaveden plán zjišťování a monitorování kritických bodů v rámci procesu produkce, vhodný pro příslušné rody nebo druhy. Tento plán se musí týkat alespoň těchto prvků:
a)
umístění a množství rostlin;
b)
časové vymezení jejich pěstování;
c)
rozmnožovací činnosti;
d)
činnosti při balení, skladování a přepravě.
Článek 29
Uchovávání informací o monitorování pro případ šetření
1. Členské státy zajistí, aby dodavatelé uchovávali záznamy s informacemi o monitorování kritických bodů podle čl. 6 odst. 1 směrnice 2008/90/ES a na žádost je zpřístupnili za účelem šetření.
2. Tyto záznamy zůstanou dostupné po dobu nejméně tří let od produkce dotčeného materiálu.
3. Členské státy zajistí, aby dodavatelé uchovávali záznamy o přehlídkách porostu, odběrech vzorků a testování, dokud se příslušný rozmnožovací materiál a ovocné rostliny nacházejí pod jejich kontrolou, a po dobu nejméně tří let od okamžiku, kdy tento rozmnožovací materiál a tyto ovocné rostliny byly odstraněny nebo uvedeny na trh.
KAPITOLA 4
ÚŘEDNÍ INSPEKCE
Článek 30
Obecné požadavky týkající se úředních inspekcí
1. Úřední inspekce zahrnují vizuální prohlídky a případně odběr vzorků a testování.
2. Během úředních inspekcí příslušný úřední subjekt věnuje zvláštní pozornost:
a)
vhodnosti a skutečnému používání metod, jimiž dodavatel kontroluje každý z kritických bodů v rámci procesu produkce;
b)
celkové způsobilosti zaměstnanců dodavatele pro provádění činností stanovených v čl. 6 odst. 1 směrnice 2008/90/ES.
3. Členské státy zajistí, aby příslušné úřední subjekty vypracovávaly a uchovávaly záznamy o výsledcích a datech všech přehlídek porostu, odběrů vzorků a testování, které provádí.
KAPITOLA 5
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Provedení
1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Použijí tyto předpisy ode dne 1. ledna 2017.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 32
Přechodná opatření
Členské státy mohou do 31. prosince 2022 povolit, aby byl na jejich vlastním území uveden na trh rozmnožovací materiál a ovocné rostliny vyprodukované z prvotních, základních a certifikovaných matečných rostlin nebo materiálu CAC, které existovaly před 1. lednem 2017 a byly úředně certifikovány nebo které splňují podmínky pro to, aby byly kvalifikovány jako materiál CAC před 31. prosincem 2022. Při uvádění na trh jsou takovýto rozmnožovací materiál a takového ovocné rostliny identifikovány prostřednictvím odkazu na tento článek uvedeného na návěsce a v dokumentaci.
Článek 33
Zrušení
Směrnice 93/48/EHS a směrnice 93/64/EHS se zrušují.
Článek 34
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 35
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 15. října 2014.
DIRECTIVA DE PUNERE ÎN APLICARE 2014/98/UE A COMISIEI
din 15 octombrie 2014
de punere în aplicare a Directivei 2008/90/CE a Consiliului în ceea ce privește cerințele specifice pentru genurile și speciile de plante fructifere menționate în anexa I la directivă, cerințele specifice pe care trebuie să le îndeplinească furnizorii și normele detaliate privind inspecțiile oficiale
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2008/90/CE a Consiliului din 29 septembrie 2008 privind comercializarea materialului de înmulțire și plantare fructifer destinat producției de fructe (1), în special articolul 4, articolul 6 alineatul (4), articolul 9 alineatul (1) și articolul 13 alineatul (3),
întrucât:
(1)
Dispozițiile privind certificarea și comercializarea materialului prebază, bază și certificat ar trebui să țină seama de ciclurile de producție ale diverselor genuri și specii reglementate de directiva respectivă.
(2)
Este necesar ca materialul prebază să respecte cerințe foarte stricte în materie de calitate și sănătate pentru a garanta sănătatea și calitatea materialului de înmulțire și plantare fructifer derivat din materialul prebază.
(3)
Pentru a se asigura identificarea și calitatea materialului prebază, este oportun să se prevadă norme pentru stabilirea și verificarea autenticității soiului din care face parte materialul respectiv. Mai mult, identificarea și calitatea materialului prebază ar trebui să fie asigurată prin intermediul unor norme referitoare la înmulțirea acestuia, care poate include reînnoirea și multiplicarea. Pentru a se asigura sănătatea materialului prebază, este important să se stabilească norme privind absența organismelor dăunătoare, inspecțiile, eșantionarea și testarea, în funcție de genul și specia vizată. În plus, calitatea materialului respectiv ar trebui să fie asigurată prin adoptarea de norme referitoare la defecte.
(4)
Pentru a asigura identificarea și calitatea portaltoaielor care nu aparțin unui soi, portaltoaiele respective trebuie să fie autentice conform descrierii speciei din care fac parte.
(5)
Este necesar ca plantele de la care se intenționează să se recolteze material pentru producerea de material bază sau certificat, care nu sunt plante fructifere, să fie identificate. Plantele respective sunt denumite „plante mamă”. Plantele mamă destinate producției de material prebază (denumite în continuare „plante mamă prebază”) ar trebui să îndeplinească aceleași cerințe ca și materialul prebază. Plantele mamă prebază și materialul prebază ar trebui identificate pe parcursul întregului proces de producție. Organismul oficial competent ar trebui să stabilească autenticitatea plantei mamă prebază conform descrierii soiului căruia îi aparține, prin observarea manifestării caracteristicilor soiului. În plus, autenticitatea plantei mamă prebază și a materialului prebază derivat conform descrierii soiului ar trebui să fie verificată periodic.
(6)
În cazul materialului destinat certificării, autenticitatea conform descrierii soiului ar trebui stabilită pe baza unei descrieri oficiale a soiului respectiv, care garantează faptul că soiul este distinct, uniform și stabil, pe baza descrierii care însoțește o cerere de înregistrare ori o cerere de înregistrare a dreptului de proprietate asupra unui soi de plante sau pe baza unei descrieri recunoscute oficial. În cazul unui soi cu o descriere recunoscută oficial, este oportun să se solicite ca soiul să fie înregistrat într-un registru național pentru a se asigura că descrierea respectivă este adecvată pentru materialul în curs de certificare.
(7)
În cazul materialului prebază și bază, stabilirea autenticității conform descrierii soiului ar trebui, de asemenea, să fie posibilă pe baza unei descrieri care însoțește cererea de înregistrare a unui soi într-un stat membru și pe baza unei descrieri care însoțește cererea de înregistrare a dreptului de proprietate asupra unui soi de plante, cu condiția să fie deja disponibil un raport în Uniune sau într-o țară terță care să indice că soiul respectiv este distinct, uniform și stabil. Scopul acordării acestei posibilități este de a accelera fazele inițiale ale procesului de certificare, în cazul în care înregistrarea unui soi este aproape de finalizare, dar încă pendinte. Totuși, pentru a asigura transparența și luarea de decizii în cunoștință de cauză de către utilizatorii respectivului material, comercializarea sa ar trebui să fie permisă numai după ce a fost finalizată înregistrarea soiului.
(8)
Este important să se aplice dispoziții stricte privind protecția materialului prebază față de toate tipurile de infecții produse de organisme dăunătoare. Prin urmare, furnizorii ar trebui să păstreze plantele mamă prebază și materialul prebază în spații special prevăzute, cu protecție contra insectelor și care garantează că plantele și materialul sunt indemne de orice infecții având ca sursă vectori aerieni și orice alte surse posibile. Din același motiv, plantele mamă prebază și materialul prebază ar trebui să fie cultivate sau produse izolate de sol, în ghivece care conțin substraturi de cultură fără pământ sau substraturi de cultură sterilizate. Cu toate acestea, în scopul de a răspunde nevoilor speciale de producție, statelor membre ar trebui să li se permită să solicite autorizația de a produce plante mamă prebază și material prebază în câmp, cu condiția de a lua măsuri corespunzătoare în vederea prevenirii infectării cu organismele dăunătoare relevante.
(9)
Directiva 2000/29/CE a Consiliului (2) stabilește norme pentru prevenirea introducerii în Uniune a anumitor organisme dăunătoare și a răspândirii lor. Aceasta include cerințe pentru anumite genuri și specii care completează cerințele în materie de certificare din prezenta directivă în ceea ce privește organismele dăunătoare care fac obiectul Directivei 2000/29/CE. Ar trebui să fie stabilite norme suplimentare privind alte organisme dăunătoare. În cazul în care un organism dăunător ar putea cauza prejudicii inacceptabile pentru sănătatea sau utilitatea materialului prebază din genurile sau speciile vizate, absența acestuia ar trebui să fie obligatorie. Ar trebui întocmită o listă a organismelor dăunătoare respective. În cazul în care un organism dăunător ar putea cauza astfel de prejudicii numai atunci când prezența sa depășește anumite niveluri, prezența sa ar trebui să fie interzisă numai în cantitățile care depășesc nivelurile respective. Organismele dăunătoare respective ar trebui să fie enumerate într-o listă separată de lista organismelor a căror absență este necesară.
(10)
Plantele mamă prebază candidat constituie punctul de plecare al procesului de producție și de certificare a materialului de înmulțire și plantare fructifer. Din acest motiv, acestea ar trebui să facă obiectul celor mai stricte cerințe fitosanitare pentru a se garanta că sunt indemne de organismele dăunătoare relevante. Având în vedere biologia și caracteristicile genurilor sau speciilor respective de plante, precum și ale organismelor dăunătoare relevante vizate, ar trebui să fie efectuate inspecții vizuale ale plantelor mamă prebază candidat pentru a identifica prezența organismelor dăunătoare enumerate în anexa I. În cazul unor îndoieli în ceea ce privește prezența acestor organisme dăunătoare, de la fiecare plantă mamă prebază candidat ar trebui să fie prelevate eșantioane care să fie testate pentru a garanta exactitatea constatărilor. Fiecare plantă mamă prebază candidat ar trebui să fie testată pentru organismele dăunătoare enumerate în anexa II pentru a garanta cu certitudine absența organismelor dăunătoare relevante. Cerințe similare ar trebui să se aplice și în cazul plantelor mamă prebază produse prin reînnoire, datorită importanței acestora în procesul ulterior de producție și de certificare.
(11)
Având în vedere biologia și caracteristicile genurilor sau speciilor respective de plante, precum și ale organismelor dăunătoare relevante vizate, ar trebui să fie efectuate inspecții vizuale ale plantelor mamă prebază sau ale materialului prebază pentru a identifica prezența organismelor dăunătoare enumerate în anexele I și II. În cazul unor îndoieli în ceea ce privește prezența acestor organisme dăunătoare, de la plantele mamă prebază și de la materialul prebază ar trebui să fie prelevate eșantioane care să fie testate pentru a garanta exactitatea constatărilor.
(12)
Având în vedere biologia și caracteristicile genurilor sau speciilor respective de plante, precum și ale organismelor dăunătoare vizate, ar trebui să se stabilească norme corespunzătoare în ceea ce privește frecvența efectuării inspecțiilor vizuale, a eșantionării și a testării plantelor mamă bază, a materialului bază, a plantelor mamă certificat și a materialului certificat. Aceste norme ar trebui să se bazeze pe experiența acumulată de organismele oficiale competente și de producătorii de material de plantare fructifer în timpul aplicării sistemelor naționale de certificare. Aceste norme ar trebui să țină seama de nevoile utilizatorilor aparținând unei anumite categorii.
(13)
Prezența în sol a anumitor organisme dăunătoare, în special a nematozilor, poate cauza prejudicii inacceptabile pentru sănătatea și utilitatea plantelor vizate, în cazul în care aceste organisme dăunătoare sunt gazde pentru virusuri care afectează genurile sau speciile vizate. Prin urmare, aceste organisme dăunătoare ar trebui să fie enumerate și definite separat, iar prezența lor în sol nu ar trebui să fie permisă decât dacă se dovedește prin testare că sunt indemne de virusurile relevante. Eșantionarea și testarea ar trebui să indice dacă sunt prezente respectivele organisme dăunătoare sau virusurile relevante. Pentru stabilirea normelor privind eșantionarea și testarea, ar trebui să fie luate în considerare diferitele categorii de material de înmulțire și plantare fructifer. Cu toate acestea, în anumite condiții este rezonabil să se permită derogări de la obligativitatea eșantionării și testării în cazul în care plantele gazdă nu au fost cultivate pe câmpul de producție timp de cel puțin cinci ani.
(14)
Dacă se efectuează eșantionarea și testarea, acestea ar trebui să aibă loc în conformitate cu protocoalele Organizației Europene și Mediteraneene pentru Protecția Plantelor (OEPP) sau cu alte protocoale care sunt recunoscute la nivel internațional. Acest lucru este necesar pentru a se asigura că practica eșantionării și testării din Uniune este la zi cu evoluțiile științifice și tehnice internaționale. În cazul în care nu sunt disponibile astfel de protocoale, eșantionarea și testarea trebuie să aibă loc în conformitate cu protocoalele relevante stabilite la nivel național.
(15)
Calitatea și utilitatea plantelor mamă prebază și a materialului prebază pot fi afectate de leziuni, decolorare, țesuturi cu cicatrici, desicare sau alte defecte. Prin urmare, este necesar să se prevadă că plantele mamă prebază și materialul prebază trebuie să fie practic libere de orice astfel de defecte.
(16)
Pentru a garanta calitatea corespunzătoare a materialului de înmulțire, ar trebui stabilite norme pentru menținerea sa în condiții adecvate. Aceste condiții ar trebui să depindă de categoria de material de înmulțire și plantare fructifer în curs de certificare. Având în vedere evoluțiile recente, este important să se permită metoda de menținere prin răcire la temperaturi extrem de scăzute, cunoscută sub denumirea de crioconservare. Această metodă este considerată o alternativă utilă la cultura in vitro, deoarece proprietățile materialului de înmulțire vor rămâne neschimbate în timpul depozitării la aceste temperaturi.
(17)
Materialul bază constituie următoarea etapă a procesului de producție după materialul prebază. Prin urmare, plantele mamă pentru producția materialului bază (denumite în continuare „plante mamă bază”) ar trebui să fie cultivate din material prebază sau multiplicate din alte plante mamă bază.
(18)
Cerințele privind materialul bază ar trebui să fie aceleași cu cerințele aplicabile materialului prebază în ceea ce privește identificarea, sănătatea și calitatea, întrucât aceste cerințe sunt la fel de importante pentru sănătatea și utilitatea materialului bază. Totuși, ar trebui să fie autorizată producerea de material bază în câmpuri deschise pentru a facilita obținerea eficace a următoarelor generații și categorii care îi succed. Prin urmare, cerințele în materie de menținere a materialului bază ar trebui să permită menținerea în spații cu protecție contra insectelor sau în câmpuri izolate de surse potențiale de infecție prin vectori aerieni, prin contact la nivelul rădăcinilor, prin infectare încrucișată produsă de mașini, prin instrumente de altoire și prin orice alte surse posibile.
(19)
Ar trebui să se permită multiplicarea plantelor mamă bază care sunt cultivate din material prebază de-a lungul unui anumit număr de generații pentru a atinge numărul de plante mamă bază necesare pentru producerea de material bază și material certificat. Diferitele generații de plante mamă bază ar trebui să fie păstrate separat unele de altele și să fie identificabile pe parcursul întregului proces de producție.
(20)
Materialul certificat și materialul de plantare fructifer certificat pot să constituie etapa următoare a procesului de producție după materialul prebază sau materialul bază. Prin urmare, plantele mamă destinate producerii de material certificat (denumite în continuare „plante mamă certificat”) ar trebui să fie cultivate fie din material prebază, fie din material bază.
(21)
În ceea ce privește materialul de înmulțire și plantare fructifer care urmează a fi calificat drept material CAC, ar trebui adoptate cerințe minime care să asigure o procedură armonizată pentru stabilirea și verificarea autenticității acestora conform descrierii soiului. Cerințele respective ar trebui să fie mai puțin stricte decât cerințele pentru materialul prebază, bază și certificat, deoarece materialul CAC dă naștere unor așteptări inferioare ale utilizatorilor în ceea ce privește sănătatea și calitatea acestuia, având în vedere faptul că se aplică proceduri și stadii de producție mai simple. Totuși, furnizorii ar trebui să asigure identificarea materialului care urmează să fie utilizat pentru înmulțire. În plus, ar trebui să se asigure aplicarea standardelor de calitate și de sănătate adecvate în ceea ce privește cultivarea de material CAC și așteptările utilizatorilor cu privire la acest material de înmulțire. Având în vedere natura anumitor organisme dăunătoare care afectează anumite specii de Citrus L., Fortunella Swingleși Poncirus Raf., sunt necesare norme specifice privind inspecția vizuală, eșantionarea și testarea, pentru a se asigura calitatea și sănătatea corespunzătoare a materialului respectiv de înmulțire și plantare fructifer.
(22)
Pentru a permite organismului oficial competent să efectueze inspecții oficiale și pentru a verifica dacă materialul de înmulțire și plantare fructifer este în conformitate cu standardele de calitate și de sănătate pentru certificarea oficială, prevăzute în prezenta directivă, furnizorul ar trebui să dispună de un plan pentru identificarea și monitorizarea punctelor critice din procesul de producție a materialului de înmulțire și plantare fructifer pentru genurile sau speciile relevante și ar trebui să țină evidența acestei monitorizări. Planul și evidențele privind inspecțiile în câmp, eșantionarea și testarea ar trebui păstrate atât timp cât respectivul material de înmulțire și plantare fructifer rămâne sub controlul furnizorului și pentru o perioadă de cel puțin trei ani după ce materialul de înmulțire și plantare fructifer este eliminat sau comercializat.Această perioadă este necesară pentru a permite detectarea organismelor dăunătoare pe plantele lemnoase în cazul cărora simptomele pot apărea la câțiva ani după ce s-a produs infecția.
(23)
Statele membre ar trebui să se asigure că materialul de înmulțire și plantare fructifer este inspectat în mod oficial pe parcursul producției și al comercializării, pentru a verifica respectarea cerințelor și a condițiilor stabilite în prezenta directivă. Pentru a asigura o procedură armonizată de efectuare a inspecțiilor oficiale, ar trebui stabilite norme cu privire la inspecția vizuală și, după caz, cu privire la eșantionare și testare.
(24)
În scopul de a evita orice perturbare a schimburilor comerciale, ar trebui să li se permită statelor membre să autorizeze, pentru o perioadă de tranziție, comercializarea pe teritoriul lor a materialului de înmulțire și plantare fructifer produs din plantele mamă prebază, bază și certificat sau din plantele mamă CAC care existau deja la data aplicării prezentei directive, chiar dacă materialul de înmulțire sau materialul de plantare fructifer respectiv nu îndeplinește noile condiții.
(25)
Directivele 93/48/CEE (3) și 93/64/CEE (4) ale Comisiei ar trebui să fie abrogate.
(26)
Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru materialul săditor și plantele de genuri și specii fructifere,
ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
CAPITOLUL 1
DEFINIȚII ȘI DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Definiții
În scopul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:
1.
„plantă mamă” înseamnă o plantă identificată destinată înmulțirii;
2.
„plantă mamă prebază candidat” înseamnă o plantă mamă pe care furnizorul intenționează să o supună acceptării ca plantă mamă prebază;
3.
„plantă mamă prebază” înseamnă o plantă mamă destinată producerii de material prebază;
4.
„plantă mamă bază” înseamnă o plantă mamă destinată producerii de material bază;
5.
„plantă mamă certificat” înseamnă o plantă mamă destinată producerii de material certificat;
6.
„organism dăunător” înseamnă orice specie, sușă sau biotip de plantă, de animal sau de agent patogen dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și enumerate în anexele I, II și III;
7.
„inspecție vizuală” înseamnă examinarea plantelor sau părților de plante cu ochiul liber sau utilizând o lentilă, un stereoscop sau un microscop;
8.
„test” înseamnă o examinare diferită de inspecția vizuală;
9.
„plantă fructiferă” înseamnă o plantă derivată dintr-o plantă mamă și cultivată pentru producția de fructe pentru a permite verificarea identității soiului plantei mamă respective;
10.
„categorie” înseamnă material prebază, material bază, material certificat sau material CAC;
11.
„multiplicare” înseamnă producția vegetativă de plante mamă pentru a obține un număr suficient de plante mamă din aceeași categorie;
12.
„reînnoirea plantei mamă” înseamnă înlocuirea unei plante mamă cu o plantă obținută pe cale vegetativă din aceasta;
13.
„micropropagare” înseamnă multiplicarea materialului vegetal pentru a produce un număr mare de plante, utilizând cultura in vitro de muguri vegetativi diferențiați sau de meristeme vegetative diferențiate prelevate de la o plantă;
14.
„practic liber de defecte” înseamnă că defectele care ar putea reduce calitatea și utilitatea materialului de înmulțire și plantare fructifer sunt prezente la un nivel egal cu sau mai mic decât nivelul așteptat să rezulte ca urmare a bunelor practici de cultivare și de manipulare, iar nivelul respectiv este în conformitate cu bunele practici de cultivare și de manipulare;
15.
„practic indemn de organisme dăunătoare” înseamnă că pe materialul de înmulțire și plantare fructifer sunt prezente organisme dăunătoare într-o măsură suficient de scăzută pentru a asigura un nivel acceptabil de calitate și utilitate a materialului de înmulțire;
16.
„laborator” înseamnă orice facilitate utilizată pentru testarea materialului de înmulțire și plantare fructifer;
17.
„crioconservare” înseamnă menținerea materialului vegetal prin răcire la temperaturi extrem de scăzute, pentru a menține viabilitatea materialului.
Articolul 2
Dispoziții generale
(1) Statele membre se asigură că, în timpul procesului de producție și de comercializare, materialul de înmulțire și plantare fructifer care aparține genurilor și speciilor enumerate în anexa I la Directiva 2008/90/CE respectă cerințele prevăzute la articolele 3-27 din prezenta directivă, după caz.
(2) Statele membre se asigură că, în timpul procesului de producție a materialului de înmulțire și plantare fructifer care aparține genurilor și speciilor enumerate în anexa I la Directiva 2008/90/CE, furnizorii respectă cerințele prevăzute la articolele 28 și 29.
(3) Statele membre se asigură că, în timpul procesului de producție și comercializare, materialul de înmulțire și plantare fructifer care aparține genurilor și speciilor enumerate în anexa I la Directiva 2008/90/CE este inspectat oficial în conformitate cu articolul 30.
(4) Materialul de înmulțire care îndeplinește cerințele unei anumite categorii nu se amestecă cu material din alte categorii.
CAPITOLUL 2
CERINȚE PRIVIND MATERIALUL DE ÎNMULȚIRE ȘI, DACĂ ESTE CAZUL, PRIVIND MATERIALUL DE PLANTARE FRUCTIFER
SECȚIUNEA 1
Cerințe privind materialul prebază
Articolul 3
Cerințe privind certificarea materialului prebază
(1) Materialul de înmulțire, altul decât plantele mamă și altul decât portaltoaiele care nu aparțin unui soi, este certificat oficial, la cerere, ca material prebază dacă se constată că îndeplinește următoarele cerințe:
(a)
este obținut în mod direct dintr-o plantă mamă în conformitate cu articolul 13 sau 14;
(b)
este autentic conform descrierii soiului din care face parte, iar autenticitatea sa conform descrierii soiului este verificată în temeiul articolului 7;
(c)
este menținut în conformitate cu articolul 8;
(d)
respectă cerințele de sănătate prevăzute la articolul 10;
(e)
în cazul în care Comisia a acordat o derogare în temeiul articolului 8 alineatul (4) de a cultiva plante mamă prebază și material prebază în câmp, unde nu există condiții de protecție contra insectelor, solul este în conformitate cu articolul 11;
(f)
este în conformitate cu articolul 12 în ceea ce privește defectele.
(2) Planta mamă menționată la alineatul (1) litera (a) trebuie fie să fi fost acceptată în conformitate cu articolul 5, fie să fi fost obținută prin multiplicare în conformitate cu articolul 13 sau prin micropropagare în conformitate cu articolul 14.
(3) În cazul în care planta mamă prebază sau materialul prebază nu mai îndeplinește cerințele articolelor 7-12, furnizorul o elimină sau îl elimină din vecinătatea altor plante mamă prebază și a altui material prebază. Planta mamă eliminată sau materialul eliminat se poate utiliza ca material bază, material certificat sau material CAC, cu condiția să îndeplinească cerințele prevăzute în prezenta directivă pentru categoriile respective.
În loc să elimine planta mamă sau materialul respectiv, furnizorul poate lua măsurile adecvate pentru a se asigura că planta mamă sau materialul este din nou conform cerințelor respective.
Articolul 4
Cerințe privind certificarea ca material prebază a portaltoaielor care nu aparțin unui soi
(1) La cerere, un portaltoi care nu aparține unui soi este certificat oficial ca material prebază dacă se constată că îndeplinește următoarele cerințe:
(a)
este obținut în mod direct, prin înmulțire vegetativă sau sexuată, dintr-o plantă mamă; în cazul înmulțirii sexuate, pomii polenizatori (polenizatorii) sunt produși direct prin înmulțire vegetativă dintr-o plantă mamă;
(b)
este autentic conform descrierii speciei din care face parte;
(c)
este menținut în conformitate cu articolul 8;
(d)
respectă cerințele de sănătate prevăzute la articolul 10;
(e)
în cazul în care Comisia a acordat o derogare în temeiul articolului 8 alineatul (4) de a cultiva plante mamă prebază și material prebază în câmp, unde nu există condiții de protecție contra insectelor, solul este în conformitate cu articolul 11;
(f)
este în conformitate cu articolul 12 în ceea ce privește defectele.
(2) Planta mamă menționată la alineatul (1) litera (a) trebuie fie să fi fost acceptată în conformitate cu articolul 6, fie să fi fost obținută prin multiplicare în conformitate cu articolul 13 sau prin micropropagare în conformitate cu articolul 14.
(3) În cazul în care un portaltoi care este plantă mamă prebază sau material prebază nu mai îndeplinește cerințele articolelor 8-12, furnizorul îl elimină din vecinătatea altor plante mamă prebază și a altui material prebază. Portaltoiul eliminat se poate utiliza ca material bază, material certificat sau material CAC, cu condiția să îndeplinească cerințele prevăzute în prezenta directivă în ceea ce privește categoriile respective.
În loc să elimine portaltoiul respectiv, furnizorul poate lua măsurile adecvate pentru a se asigura că portaltoiul este din nou conform cerințelor respective.
Articolul 5
Cerințe privind acceptarea unei plante mamă prebază
(1) Organismul oficial competent acceptă o plantă ca plantă mamă prebază dacă aceasta respectă articolele 7-12 și dacă autenticitatea conform descrierii soiului căruia îi aparține este stabilită în conformitate cu dispozițiile alineatelor (2), (3) și (4).
Acceptarea are loc pe baza unei inspecții oficiale și pe baza rezultatelor testelor, a evidențelor și a procedurilor în temeiul articolului 30.
(2) Organismul oficial competent stabilește autenticitatea plantei mamă prebază conform descrierii soiului căruia îi aparține, prin observarea manifestării caracteristicilor soiului. Observarea se bazează pe unul dintre următoarele elemente:
(a)
descrierea oficială, pentru soiurile înregistrate în oricare dintre registrele naționale și pentru soiurile protejate legal prin intermediul unor drepturi de proprietate;
(b)
descrierea care însoțește cererea pentru soiurile care fac obiectul unei cereri de înregistrare în orice stat membru, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (1) din Directiva de punere în aplicare 2014/97/UE a Comisiei (5);
(c)
descrierea care însoțește cererea pentru soiurile care fac obiectul unei cereri de înregistrare a unui drept de proprietate asupra unui soi de plante;
(d)
descrierea recunoscută oficial, dacă soiul care face obiectul descrierii respective este înregistrat într-un registru național.
(3) În cazul în care se aplică alineatul (2) litera (b) sau (c), planta mamă prebază se acceptă numai dacă este disponibil un raport, întocmit de către orice organism oficial competent din Uniune sau dintr-o țară terță, care să ateste că soiul respectiv este distinct, uniform și stabil. Totuși, până la înregistrarea soiului, planta mamă vizată și materialul obținut din aceasta pot fi folosite numai pentru producția de material bază sau certificat și nu pot fi comercializate ca material prebază, bază sau certificat.
(4) În cazul în care stabilirea autenticității conform descrierii soiului nu este posibilă decât pe baza caracteristicilor unei plante fructifere, observarea manifestării caracteristicilor soiului se efectuează pe fructele unei plante fructifere înmulțită din planta mamă prebază. Respectivele plante fructifere se păstrează separat de plantele mamă prebază și de materialul prebază.
Plantele fructifere sunt inspectate vizual în perioadele cele mai potrivite ale anului, ținând seama de condițiile climatice și de cultivare a plantelor din genurile sau speciile vizate.
Articolul 6
Cerințe privind acceptarea unui portaltoi care nu aparține unui soi
Organismul oficial competent acceptă ca plantă mamă prebază un portaltoi care nu aparține unui soi dacă acesta este autentic conform descrierii speciei din care face parte și dacă respectă articolele 8-12.
Acceptarea are loc pe baza unei inspecții oficiale și pe baza rezultatelor testelor, a evidențelor și a procedurilor utilizate de furnizor în temeiul articolului 30.
Articolul 7
Verificarea autenticității conform descrierii soiului
Organismul oficial competent și, după caz, furnizorul verifică periodic autenticitatea plantelor mamă prebază și a materialului prebază conform descrierii soiului de care aparțin, conform articolului 5 alineatele (2) și (3), în funcție de soiul vizat și de metoda de înmulțire utilizată.
Pe lângă verificarea periodică a plantelor mamă prebază și a materialului prebază, organismul oficial competent și, după caz, furnizorul, după fiecare reînnoire, verifică plantele mamă prebază rezultate.
Articolul 8
Cerințe privind menținerea plantelor mamă prebază și a materialului prebază
(1) Furnizorii mențin plantele mamă prebază și materialul prebază în spații special prevăzute pentru genurile sau speciile vizate, cu protecție contra insectelor și care garantează că plantele și materialul sunt indemne de orice infecții având ca sursă vectori aerieni și orice alte surse posibile pe tot parcursul procesului de producție.
Plantele mamă prebază candidat sunt păstrate în condiții de protecție contra insectelor și izolate fizic de plantele mamă prebază, în spațiile menționate la primul paragraf, până când toate testele privind conformitatea cu articolul 9 alineatele (1) și (2) au fost încheiate.
(2) Plantele mamă prebază și materialul prebază sunt menținute într-un mod care să garanteze că acestea sunt identificate individual pe tot parcursul procesului de producție.
(3) Plantele mamă prebază și materialul prebază sunt cultivate sau produse izolate de sol, în ghivece care conțin substraturi de cultură fără pământ sau substraturi de cultură sterilizate. Acestea sunt identificate prin etichete care să le asigure trasabilitatea.
(4) Prin derogare de la alineatele (1), (2) și (3), un stat membru poate fi autorizat să producă plante mamă prebază și material prebază în câmp, unde nu există condiții de protecție contra insectelor, pentru anumite genuri sau specii. Acest material este identificat prin etichete care să îi asigure trasabilitatea. Autorizarea menționată se acordă cu condiția ca statul membru vizat să se asigure că se iau măsurile adecvate pentru a preveni infectarea plantelor prin vectori aerieni, prin contact la nivelul rădăcinilor, prin infectare încrucișată produsă de mașini, prin instrumente de altoire și prin orice alte surse posibile.
(5) Plantele mamă prebază și materialul prebază pot fi menținute prin crioconservare.
(6) Plantele mamă prebază pot fi folosite doar pentru o perioadă calculată pe baza stabilității soiului sau a condițiilor de mediu în care sunt cultivate și a oricăror alți factori determinanți care au un impact asupra stabilității soiului.
Articolul 9
Cerințe privind sănătatea pentru plantele mamă prebază candidat și pentru plantele mamă prebază produse prin reînnoire
(1) O plantă mamă prebază candidat trebuie să fie indemnă de organismele dăunătoare enumerate în anexa I, în ceea ce privește genul sau specia în cauză.
La o inspecție vizuală în spațiile special prevăzute și în câmp, planta mamă prebază candidat trebuie să fie găsită indemnă de organismele dăunătoare enumerate în anexa I, în ceea ce privește genul sau specia în cauză.
Această inspecție vizuală se efectuează de către organismul oficial competent și, dacă este cazul, de către furnizor.
În cazul unor îndoieli în ceea ce privește prezența organismelor dăunătoare respective, organismul oficial competent și, după caz, furnizorul eșantionează și testează plantele mamă prebază candidat vizate.
(2) O plantă mamă prebază candidat trebuie să fie indemnă de organismele dăunătoare enumerate în anexa II, în ceea ce privește genul sau specia în cauză.
La o inspecție vizuală în spațiile special prevăzute și în câmp, precum și prin eșantionare și testare, planta mamă prebază candidat trebuie să fie găsită indemnă de organismele dăunătoare enumerate în anexa II, în ceea ce privește genul sau specia în cauză.
Inspecția vizuală, eșantionarea și testarea se efectuează de către organismul oficial competent și, dacă este cazul, de către furnizor.
Eșantionarea și testarea se efectuează în perioada cea mai potrivită a anului, ținând cont de condițiile climatice și de condițiile de cultivare a plantei, dar și de biologia organismelor dăunătoare relevante pentru planta respectivă. Eșantionarea și testarea au loc, de asemenea, în orice moment al anului în cazul unor îndoieli în ceea ce privește prezența respectivelor organisme dăunătoare.
(3) În ceea ce privește eșantionarea și testarea, astfel cum se prevede la alineatele (1) și (2), statele membre aplică protocoalele Organizației Europene și Mediteraneene pentru Protecția Plantelor (OEPP) sau alte protocoale care sunt recunoscute la nivel internațional. În cazul în care nu există astfel de protocoale, organismul oficial competent aplică protocoalele relevante stabilite la nivel național. În acest caz, statele membre pun la dispoziție respectivele protocoale atât celorlalte state membre, cât și Comisiei, la cererea acestora.
Organismul oficial competent și, după caz, furnizorul trimit eșantioanele către laboratoarele acceptate oficial de către organismul oficial competent.
Metoda de testare pentru virusuri, viroizi, boli asemănătoare virozelor și fitoplasme aplicată plantelor mamă prebază candidat este indexarea pe plante-indicator. Pot fi aplicate și alte metode de testare, în cazul în care statul membru consideră, pe baza unor dovezi științifice evaluate inter pares, că acestea produc rezultate la fel de fiabile ca și indexarea pe plante-indicator.
(4) Prin derogare de la alineatul (2), în cazul în care o plantă mamă prebază candidat este un puiet, nu sunt necesare inspecția vizuală, eșantionarea și testarea decât în ceea ce privește virusurile, viroizii sau bolile asemănătoare virozelor transmise prin polen și enumerate în anexa II, în ceea ce privește genul sau specia vizată, cu condiția ca o inspecție oficială să fi confirmat că puietul în cauză a fost obținut dintr-o sămânță produsă de o plantă indemnă de simptomele provocate de virusurile, viroizii și bolile asemănătoare virozelor și că puietul a fost menținut în conformitate cu articolul 8 alineatele (1) și (3).
(5) Alineatele (1) și (3) se aplică și plantelor mamă prebază produse prin reînnoire.
O plantă mamă prebază produsă prin reînnoire trebuie să fie indemnă de virusurile și viroizii enumerați în anexa II, în ceea ce privește genul sau specia în cauză.
Planta mamă prebază respectivă trebuie să fie găsită indemnă de virusurile și viroizii menționați, atât la o inspecție vizuală în spațiile special prevăzute, în câmp și în loturi, cât și în urma eșantionării și testării.
Inspecția vizuală, eșantionarea și testarea se efectuează de către organismul oficial competent și, dacă este cazul, de către furnizor.
Articolul 10
Cerințe privind sănătatea pentru plantele mamă prebază și materialul prebază
(1) O plantă mamă prebază sau materialul prebază trebuie să fie indemne de organismele dăunătoare enumerate în partea A din anexa I și în anexa II, în ceea ce privește genul sau specia în cauză.
Planta mamă prebază sau materialul prebază în cauză trebuie să fie găsite indemne de organismele dăunătoare enumerate în partea A din anexa I și în anexa II, în ceea ce privește genul sau specia în cauză, la o inspecție vizuală în spațiile special prevăzute, în câmp și în loturi. Această inspecție vizuală se efectuează de către organismul oficial competent și, dacă este cazul, de către furnizor.
Procentul de plante mamă prebază sau material prebază contaminat de organismele dăunătoare enumerate în partea B din anexa I nu trebuie să depășească nivelurile de toleranță prevăzute în anexa menționată. La o inspecție vizuală în spațiile special prevăzute, în câmp și în loturi, planta mamă prebază sau materialul prebază în cauză trebuie să fie în conformitate cu nivelurile respective. Această inspecție vizuală se efectuează de către organismul oficial competent și, dacă este cazul, de către furnizor.
În cazul unor îndoieli în ceea ce privește prezența organismelor dăunătoare respective, organismul oficial competent și, după caz, furnizorul eșantionează și testează plantele mamă prebază sau materialul prebază în cauză.
(2) Organismul oficial competent și, după caz, furnizorul efectuează inspecția vizuală, eșantionarea și testarea unei plante mamă prebază sau a materialului prebază, astfel cum este prevăzut în anexa IV în ceea ce privește genul sau specia în cauză.
(3) În ceea ce privește eșantionarea și testarea, astfel cum se prevede la alineatul (1), statele membre aplică protocoalele OEPP sau alte protocoale care sunt recunoscute la nivel internațional. În cazul în care nu există astfel de protocoale, organismul oficial competent aplică protocoalele relevante stabilite la nivel național. În acest caz, statele membre pun la dispoziție respectivele protocoale atât celorlalte state membre, cât și Comisiei, la cererea acestora.
Organismul oficial competent și, după caz, furnizorul trimit eșantioanele către laboratoarele acceptate oficial de către organismul oficial competent.
(4) Alineatul (1) nu se aplică plantelor mamă prebază sau materialului prebază în timpul crioconservării.
Articolul 11
Cerințe privind solul
(1) Plantele mamă prebază și materialul prebază pot fi cultivate doar în soluri care nu conțin organismele dăunătoare enumerate în anexa III, pentru genul sau specia în cauză, care sunt gazde pentru virusurile ce afectează genul sau specia în cauză. Absența unor astfel de organisme dăunătoare se stabilește prin eșantionare și testare.
Eșantionarea se efectuează de către organismul oficial competent și, dacă este cazul, de către furnizor.
Eșantionarea și testarea se efectuează înainte de plantarea plantelor mamă prebază sau a materialului prebază în cauză și se repetă în timpul cultivării, atunci când există suspiciuni privind prezența organismelor dăunătoare menționate la primul paragraf.
Eșantionarea și testarea se efectuează ținând seama de condițiile climatice și de biologia organismelor dăunătoare enumerate în anexa III, atunci când respectivele organisme dăunătoare sunt relevante pentru plantele mamă prebază sau materialul prebază în cauză.
(2) Eșantionarea și testarea nu se efectuează în cazul în care plantele gazdă pentru organismele dăunătoare enumerate în anexa III, pentru genul sau specia în cauză, nu au fost cultivate în solul de producție timp de cel puțin cinci ani și în cazul în care nu există nicio îndoială în ceea ce privește absența organismelor dăunătoare relevante în solul respectiv.
Eșantionarea și testarea nu se efectuează atunci când organismul oficial competent, pe baza unei inspecții oficiale, ajunge la concluzia că solul este indemn de organismele dăunătoare enumerate în anexa III, pentru genul sau specia în cauză, care sunt gazde pentru virusuri ce afectează genul sau specia în cauză.
(3) În cazul eșantionării și testării, astfel cum se prevede la alineatul (1), statele membre aplică protocoalele OEPP sau alte protocoale care sunt recunoscute la nivel internațional. Dacă nu există astfel de protocoale, statele membre aplică protocoalele relevante stabilite la nivel național. În acest caz, statele membre pun la dispoziție respectivele protocoale atât celorlalte state membre, cât și Comisiei, la cererea acestora.
Articolul 12
Cerințe privind defectele care pot afecta calitatea
La o inspecție vizuală, plantele mamă prebază și materialul prebază trebuie să fie găsite practic libere de defecte. Această inspecție vizuală se efectuează de către organismul oficial competent și, dacă este cazul, de către furnizor. Leziunile, decolorarea, țesuturile cu cicatrici sau desicarea sunt considerate defecte dacă afectează calitatea și utilitatea materialului de înmulțire.
Articolul 13
Cerințe privind multiplicarea, reînnoirea și înmulțirea plantelor mamă prebază
(1) Furnizorul poate să înmulțească sau să reînnoiască o plantă mamă prebază acceptată în conformitate cu articolul 5 alineatul (1).
(2) Furnizorul poate să reproducă o plantă mamă prebază pentru a produce material prebază.
(3) Multiplicarea, reînnoirea și înmulțirea plantelor mamă prebază are loc în conformitate cu protocoalele menționate la alineatul (4).
(4) Statele membre aplică anumite protocoale privind multiplicarea, reînnoirea și înmulțirea plantelor mamă prebază. Statele membre aplică protocoalele OEPP sau alte protocoale care sunt recunoscute la nivel internațional. Dacă nu există astfel de protocoale, statele membre aplică protocoalele relevante stabilite la nivel național. În acest caz, statele membre pun la dispoziție respectivele protocoale atât celorlalte state membre, cât și Comisiei, la cererea acestora.
Protocoalele menționate la primul paragraf de la prezentul alineat au fost testate pe genurile sau speciile relevante pentru o perioadă de timp considerată adecvată pentru genurile sau speciile respective. Această perioadă de timp este considerată adecvată atunci când permite validarea fenotipului plantelor în ceea ce privește autenticitatea conform descrierii soiului pe baza observării producției de fructe sau a dezvoltării vegetative a portaltoaielor.
(5) Furnizorul poate să reînnoiască planta mamă prebază numai înainte de sfârșitul perioadei menționate la articolul 8 alineatul (6).
Articolul 14
Cerințe privind multiplicarea, reînnoirea și înmulțirea prin micropropagare a plantelor mamă prebază
(1) În cazul multiplicării, reînnoirii și înmulțirii prin micropropagare a plantelor mamă prebază pentru producția de alte plante mamă prebază sau de material prebază, aceasta trebuie să aibă loc în conformitate cu protocoalele prevăzute la alineatul (2).
(2) Statele membre aplică anumite protocoale privind micropropagarea plantelor mamă prebază și a materialului prebază care sunt protocoale ale OEPP sau alte protocoale recunoscute la nivel internațional. Dacă nu există astfel de protocoale, statele membre aplică protocoalele relevante stabilite la nivel național. În acest caz, statele membre pun la dispoziție respectivele protocoale atât celorlalte state membre, cât și Comisiei, la cererea acestora.
Statele membre aplică numai protocoalele care au fost testate pentru genul sau specia în cauză pentru o perioadă de timp considerată suficientă pentru a permite validarea fenotipului plantelor în ceea ce privește autenticitatea conform descrierii soiului pe baza observării producției de fructe sau a dezvoltării vegetative a portaltoaielor.
SECȚIUNEA 2
Cerințe privind materialul bază
Articolul 15
Cerințe privind certificarea materialului bază
(1) Materialul de înmulțire, altul decât plantele mamă bază și altul decât portaltoaiele care nu aparțin unui soi, este certificat oficial, la cerere, ca material bază dacă îndeplinește cerințele prevăzute la alineatele (2), (3) și (4).
(2) Materialul de înmulțire este obținut dintr-o plantă mamă bază.
O plantă mamă bază îndeplinește una dintre următoarele cerințe:
(a)
este obținută din material prebază; sau
(b)
este produsă prin multiplicare dintr-o plantă mamă bază în conformitate cu articolul 19.
(3) Materialul de înmulțire îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 7, articolul 8 alineatul (6) și articolul 12.
(4) Materialul de înmulțire îndeplinește cerințele suplimentare privind:
(a)
sănătatea, astfel cum sunt prevăzute la articolul 16;
(b)
solul, astfel cum sunt prevăzute la articolul 17;
(c)
menținerea plantelor mamă bază și a materialului bază, astfel cum este prevăzut la articolul 18; și
(d)
condițiile specifice pentru înmulțire, astfel cum sunt prevăzute la articolul 19.
(5) Un portaltoi care nu aparține unui soi este certificat oficial, la cerere, ca material bază dacă este autentic conform descrierii speciei din care face parte și dacă îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 8 alineatele (2) și (6), precum și cerințele suplimentare prevăzute de articolele 12, 16, 17, 18 și 19.
(6) În scopul prezentei secțiuni, orice trimitere la plantele mamă prebază din dispozițiile menționate la alineatele (3) și (5) se interpretează ca trimitere la plantele mamă bază, iar orice trimitere la materialul prebază se interpretează ca trimitere la materialul bază.
(7) În cazul în care planta mamă bază sau materialul bază nu mai îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 7, la articolul 8 alineatele (2) și (6) și la articolele 12, 16 și 17, furnizorul o elimină sau îl elimină din vecinătatea altor plante mamă bază și a altui material bază. Planta mamă eliminată sau materialul eliminat se poate utiliza ca material certificat sau material CAC, cu condiția să îndeplinească cerințele prevăzute în prezenta directivă pentru categoriile respective.
În loc să elimine planta mamă sau materialul respectiv, furnizorul poate lua măsurile adecvate pentru a se asigura că planta mamă sau materialul este din nou conform cerințelor respective.
(8) În cazul în care un portaltoi care nu aparține unui soi este o plantă mamă bază sau un material bază care nu mai îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 8 alineatele (2) și (6) și la articolele 12, 16 și 17, furnizorul o elimină sau îl elimină din vecinătatea altor plante mamă bază și a altui material bază. Portaltoiul eliminat se poate utiliza ca material certificat sau material CAC, cu condiția să îndeplinească cerințele prevăzute în prezenta directivă în ceea ce privește categoriile respective.
În loc să elimine portaltoiul respectiv, furnizorul poate lua măsurile adecvate pentru a se asigura că portaltoiul este din nou conform cerințelor respective.
Articolul 16
Cerințe privind sănătatea
(1) O plantă mamă bază sau un material bază este indemn de organismele dăunătoare enumerate în partea A din anexa I și în anexa II, în ceea ce privește genul sau specia în cauză.
Planta mamă bază sau materialul bază în cauză trebuie să fie găsite indemne de organismele dăunătoare enumerate în partea A din anexa I și în anexa II, în ceea ce privește genul sau specia în cauză, la o inspecție vizuală în spațiile special prevăzute, în câmp și în loturi. Această inspecție vizuală se efectuează de către organismul oficial competent și, dacă este cazul, de către furnizor.
Procentul de plante mamă bază sau material bază contaminat de organismele dăunătoare enumerate în partea B din anexa I nu trebuie să depășească nivelurile de toleranță prevăzute în anexa menționată. La o inspecție vizuală în spațiile special prevăzute, în câmp și în loturi, planta mamă bază sau materialul bază în cauză trebuie să fie în conformitate cu nivelurile respective. Această inspecție vizuală se efectuează de către organismul oficial competent și, dacă este cazul, de către furnizor.
În cazul unor îndoieli în ceea ce privește prezența organismelor dăunătoare respective, organismul oficial competent și, după caz, furnizorul eșantionează și testează plantele mamă bază sau materialul bază în cauză.
(2) Organismul oficial competent și, după caz, furnizorul efectuează inspecția vizuală, eșantionarea și testarea unei plante mamă bază sau a materialului bază, astfel cum este prevăzut în anexa IV în ceea ce privește genul sau specia în cauză.
(3) În ceea ce privește eșantionarea și testarea, astfel cum se prevede la alineatul (1), statele membre aplică protocoalele OEPP sau alte protocoale care sunt recunoscute la nivel internațional. În cazul în care nu există astfel de protocoale, organismul oficial competent aplică protocoalele relevante stabilite la nivel național. În acest caz, statele membre pun la dispoziție respectivele protocoale atât celorlalte state membre, cât și Comisiei, la cererea acestora.
Organismul oficial competent și, după caz, furnizorul trimit eșantioanele către laboratoarele acceptate oficial de către organismul oficial competent.
(4) Alineatul (1) nu se aplică plantelor mamă bază sau materialului bază în timpul crioconservării.
Articolul 17
Cerințe privind solul
(1) Plantele mamă bază și materialul bază pot fi cultivate doar în soluri care nu conțin organismele dăunătoare enumerate în anexa III, pentru genul sau specia în cauză, care sunt gazde pentru virusurile ce afectează genul sau specia în cauză. Absența unor astfel de organisme dăunătoare gazde pentru virusuri se stabilește prin eșantionare și testare.
Eșantionarea se efectuează de către organismul oficial competent și, dacă este cazul, de către furnizor.
Eșantionarea și testarea se efectuează înainte de plantarea plantelor mamă bază sau a materialului bază în cauză și se repetă în timpul cultivării, atunci când există suspiciuni privind prezența organismelor dăunătoare menționate la primul paragraf.
Eșantionarea și testarea se efectuează ținând seama de condițiile climatice și de biologia organismelor dăunătoare enumerate în anexa III, atunci când respectivele organisme dăunătoare sunt relevante pentru plantele mamă bază sau materialul bază în cauză.
(2) Eșantionarea și testarea nu se efectuează în cazul în care plantele gazdă pentru organismele dăunătoare enumerate în anexa III, pentru genul sau specia în cauză, nu au fost cultivate în solul de producție timp de cel puțin cinci ani și în cazul în care nu există nicio îndoială în ceea ce privește absența organismelor dăunătoare relevante în solul respectiv.
Eșantionarea și testarea nu se efectuează atunci când organismul oficial competent, pe baza unei inspecții oficiale, ajunge la concluzia că solul este indemn de organismele dăunătoare enumerate în anexa III, pentru genul sau specia în cauză, care sunt gazde pentru virusuri ce afectează genul sau specia în cauză.
(3) În cazul eșantionării și testării, astfel cum se prevede la alineatul (1), statele membre aplică protocoalele OEPP sau alte protocoale care sunt recunoscute la nivel internațional. Dacă nu există astfel de protocoale, statele membre aplică protocoalele relevante stabilite la nivel național. În acest caz, statele membre pun la dispoziție respectivele protocoale atât celorlalte state membre, cât și Comisiei, la cererea acestora.
Articolul 18
Cerințe privind menținerea plantelor mamă bază și a materialului bază
(1) Plantele mamă bază și materialul bază se mențin în câmpuri izolate de surse potențiale de infecție prin vectori aerieni, prin contact la nivelul rădăcinilor, prin infectare încrucișată produsă de mașini, prin instrumente de altoire și prin orice alte surse posibile.
(2) Distanța de izolare a câmpurilor menționate la alineatul (1) depinde de circumstanțele regionale, de tipul de material de înmulțire, de prezența organismelor dăunătoare în zona vizată și de riscurile relevante implicate, astfel cum sunt stabilite de către organismul oficial competent pe baza unei inspecții oficiale.
Articolul 19
Condiții pentru multiplicare
(1) Plantele mamă bază care sunt obținute din material prebază în sensul articolului 15 alineatul (2) litera (a) pot fi multiplicate într-un anumit număr de generații pentru a obține numărul necesar de plante mamă bază. Plantele mamă bază se multiplică în conformitate cu articolul 13 sau se multiplică prin micropropagare în conformitate cu articolul 14. Numărul maxim admis de generații și durata de viață maximă permisă pentru plantele mamă bază sunt cele stabilite în anexa V pentru genurile sau speciile relevante.
(2) În cazul în care sunt permise mai multe generații de plante mamă bază, fiecare generație, cu excepția primei, pot deriva dintr-o generație anterioară.
(3) Materialul de înmulțire provenit din generații diferite se păstrează separat.
SECȚIUNEA 3
Cerințe privind materialul certificat
Articolul 20
Cerințe privind certificarea materialului certificat
(1) Materialul de înmulțire, altul decât plantele mamă, și materialul de plantare fructifer este certificat oficial, la cerere, ca material certificat dacă îndeplinește cerințele stabilite la alineatele (2), (3) și (4).
(2) Materialul de înmulțire și plantare fructifer este obținut dintr-o plantă mamă certificat.
O plantă mamă certificat îndeplinește una dintre următoarele cerințe:
(a)
este obținută din material prebază;
(b)
este obținută din material bază.
(3) Materialul de înmulțire și plantare fructifer îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 7, la articolul 8 alineatul (6) și la articolele 12, 21 și 22.
(4) Materialul de înmulțire și plantare fructifer îndeplinește cerințele privind sănătatea prevăzute la articolul 21.
Materialul de înmulțire și plantare fructifer este obținut dintr-o plantă mamă certificat care îndeplinește cerințele privind solul prevăzute la articolul 22.
(5) Un portaltoi care nu aparține unui soi este certificat oficial, la cerere, ca material certificat dacă este autentic conform descrierii speciei din care face parte și dacă îndeplinește cerințele prevăzute în articolul 8 alineatul (6), precum și cerințele suplimentare prevăzute de articolele 12, 21 și 22.
(6) În scopul prezentei secțiuni, orice trimitere la plantele mamă prebază din dispozițiile menționate la alineatele (3) și (5) se interpretează ca trimitere la plantele mamă certificat, iar orice trimitere la materialul prebază se interpretează ca trimitere la materialul certificat.
(7) În cazul în care planta mamă certificat sau materialul certificat nu mai îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 7, la articolul 8 alineatul (6) și la articolele 12, 21 și 22, furnizorul o elimină sau îl elimină din vecinătatea altor plante mamă certificat și a altui material certificat. Planta mamă eliminată sau materialul eliminat se poate utiliza ca material CAC, cu condiția să îndeplinească cerințele prevăzute în secțiunea 4.
În loc să elimine planta mamă sau materialul respectiv, furnizorul poate lua măsurile adecvate pentru a se asigura că planta mamă sau materialul este din nou conform cerințelor respective.
(8) În cazul în care un portaltoi care nu aparține unui soi este o plantă mamă certificat sau un material certificat care nu mai îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 8 alineatul (6) și la articolele 12, 21 și 22, furnizorul o elimină sau îl elimină din vecinătatea altor plante mamă certificat și a altui material certificat. Planta mamă eliminată sau materialul eliminat se poate utiliza ca material CAC, cu condiția să îndeplinească cerințele prevăzute în secțiunea 4.
În loc să elimine portaltoiul respectiv, furnizorul poate lua măsurile adecvate pentru a se asigura că portaltoiul este din nou conform cerințelor respective.
Articolul 21
Cerințe privind sănătatea
(1) O plantă mamă certificat sau materialul certificat trebuie să fie indemne de organismele dăunătoare enumerate în partea A din anexa I și în anexa II, în ceea ce privește genul sau specia în cauză.
Planta mamă certificat sau materialul certificat în cauză trebuie să fie găsite indemne de organismele dăunătoare enumerate în partea A din anexa I și în anexa II, în ceea ce privește genul sau specia în cauză, la o inspecție vizuală în spațiile special prevăzute, în câmp și în loturi. Această inspecție vizuală se efectuează de către organismul oficial competent și, dacă este cazul, de către furnizor.
Procentul de plante mamă certificat sau material certificat contaminat de organismele dăunătoare enumerate în partea B din anexa I nu trebuie să depășească nivelurile de toleranță prevăzute în anexa menționată. La o inspecție vizuală în spațiile special prevăzute, în câmp și în loturi, planta mamă certificat sau materialul certificat în cauză trebuie să fie în conformitate cu nivelurile respective. Această inspecție vizuală se efectuează de către organismul oficial competent și, dacă este cazul, de către furnizor.
În cazul unor îndoieli în ceea ce privește prezența organismelor dăunătoare respective, organismul oficial competent și, după caz, furnizorul eșantionează și testează plantele mamă certificat sau materialul certificat în cauză.
(2) Organismul oficial competent și, după caz, furnizorul efectuează inspecția vizuală, eșantionarea și testarea unei plante mamă certificat sau a materialului certificat, astfel cum este prevăzut în anexa IV în ceea ce privește genul sau specia în cauză.
(3) În ceea ce privește eșantionarea și testarea, astfel cum se prevede la alineatul (1), statele membre aplică protocoalele OEPP sau alte protocoale care sunt recunoscute la nivel internațional. În cazul în care nu există astfel de protocoale, organismul oficial competent aplică protocoalele relevante stabilite la nivel național. În acest caz, statele membre pun la dispoziție respectivele protocoale atât celorlalte state membre, cât și Comisiei, la cererea acestora.
Organismul oficial competent și, după caz, furnizorul trimit eșantioanele către laboratoarele acceptate oficial de către organismul oficial competent.
(4) Alineatul (1) nu se aplică plantelor mamă certificat și materialului certificat în timpul crioconservării.
Articolul 22
Cerințe privind solul
(1) Plantele mamă certificat pot fi cultivate doar în soluri indemne de organismele dăunătoare enumerate în anexa III, pentru genul sau specia în cauză, care sunt gazde pentru virusurile ce afectează genul sau specia în cauză. Absența unor astfel de organisme dăunătoare gazde pentru virusuri se stabilește prin eșantionare și testare.
Eșantionarea se efectuează de către organismul oficial competent și, dacă este cazul, de către furnizor.
Eșantionarea și testarea se efectuează înainte de plantarea plantei mamă certificat și se repetă în timpul cultivării, atunci când există suspiciuni privind prezența organismelor dăunătoare menționate la primul paragraf.
Eșantionarea și testarea se efectuează ținând seama de condițiile climatice și de biologia organismelor dăunătoare enumerate în anexa III, atunci când respectivele organisme dăunătoare sunt relevante pentru plantele mamă certificat sau materialul certificat în cauză.
(2) Eșantionarea și testarea nu se efectuează în cazul în care plantele gazdă pentru organismele dăunătoare enumerate în anexa III, pentru genul sau specia în cauză, nu au fost cultivate în solul de producție timp de cel puțin cinci ani și în cazul în care nu există nicio îndoială în ceea ce privește absența organismelor dăunătoare relevante în solul respectiv.
Eșantionarea și testarea nu se efectuează atunci când organismul oficial competent, pe baza unei inspecții oficiale, ajunge la concluzia că solul este indemn de organismele dăunătoare enumerate în anexa III, pentru genul sau specia în cauză, care sunt gazde pentru virusuri ce afectează genul sau specia în cauză.
Eșantionarea și testarea nu se efectuează în cazul materialului de plantare fructifer certificat.
(3) În cazul eșantionării și testării, astfel cum se prevede la alineatul (1), statele membre aplică protocoalele OEPP sau alte protocoale care sunt recunoscute la nivel internațional. Dacă nu există astfel de protocoale, statele membre aplică protocoalele relevante stabilite la nivel național. În acest caz, statele membre pun la dispoziție respectivele protocoale atât celorlalte state membre, cât și Comisiei, la cererea acestora.
SECȚIUNEA 4
Cerințe privind materialul CAC
Articolul 23
Cerințe privind materialul CAC, altul decât portaltoaiele care nu aparțin unui soi
(1) Materialul CAC, altul decât portaltoaiele care nu aparțin unui soi, poate fi comercializat numai dacă s-a constatat că îndeplinește următoarele cerințe:
(a)
este înmulțit de la o sursă de material identificată, înregistrată de furnizor;
(b)
este autentic conform descrierii soiului, în conformitate cu articolul 25;
(c)
respectă cerințele de sănătate prevăzute la articolul 26;
(d)
este în conformitate cu articolul 27 în ceea ce privește defectele.
(2) Acțiunile de aducere în conformitate cu dispozițiile de la alineatul (1) sunt întreprinse de către furnizor.
(3) În cazul în care materialul CAC nu mai este în conformitate cu dispozițiile de la alineatul (1), furnizorul întreprinde una dintre următoarele acțiuni:
(a)
elimină materialul respectiv din apropierea celuilalt material CAC; sau
(b)
ia măsuri corespunzătoare pentru a se asigura că materialul respectiv este din nou conform cu cerințele sus-menționate.
Articolul 24
Condițiile pentru materialul CAC în cazul portaltoaielor care nu aparțin unui soi
(1) În cazul portaltoaielor care nu aparțin unui soi, materialul CAC respectă următoarele cerințe:
(a)
este autentic conform descrierii speciei din care face parte;
(b)
respectă cerințele de sănătate prevăzute la articolul 26;
(c)
este în conformitate cu articolul 27 în ceea ce privește defectele.
(2) Acțiunile de aducere în conformitate cu cerințele de la alineatul (1) sunt întreprinse de către furnizor.
(3) În cazul în care materialul CAC nu mai este în conformitate cu cerințele de la alineatul (1), furnizorul întreprinde una dintre următoarele acțiuni:
(a)
elimină materialul respectiv din apropierea celuilalt material CAC; sau
(b)
ia măsuri corespunzătoare pentru a se asigura că materialul respectiv este din nou conform cu cerințele sus-menționate.
Articolul 25
Autenticitatea conform descrierii soiului
(1) Autenticitatea materialului CAC conform descrierii soiului din care face parte se stabilește prin observarea manifestării caracteristicilor soiului. Observarea se bazează pe unul dintre următoarele elemente:
(a)
descrierea oficială a soiurilor înregistrate, astfel cum se menționează în Directiva de punere în aplicare 2014/97/UE, iar pentru soiurile protejate legal, pe un drept de proprietate asupra unui soi de plante; sau
(b)
descrierea care însoțește cererea pentru soiurile care fac obiectul unei cereri de înregistrare în orice stat membru, astfel cum se menționează în Directiva de punere în aplicare 2014/97/UE;
(c)
descrierea care însoțește cererea de înregistrare a unui drept de proprietate asupra unui soi de plante;
(d)
descrierea recunoscută oficial a unui soi, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (2) litera (c) punctul (iii) din Directiva 2008/90/CE.
(2) Autenticitatea materialului CAC conform descrierii soiului din care face parte se verifică periodic prin observarea manifestării caracteristicilor soiului la materialul CAC vizat.
Articolul 26
Cerințe privind sănătatea
(1) Materialul CAC trebuie să fie practic indemn de organismele dăunătoare enumerate în anexele I și II, în ceea ce privește genul sau specia în cauză.
Materialul CAC vizat trebuie să fie găsit practic indemn de organismele dăunătoare enumerate în anexele I și II, în ceea ce privește genul sau specia în cauză, la o inspecție vizuală efectuată de către furnizor în spațiile special prevăzute, în câmp și în loturi.
În cazul unor îndoieli în ceea ce privește prezența organismelor dăunătoare respective, furnizorul eșantionează și testează materialul CAC vizat.
(2) Furnizorul efectuează inspecția vizuală, eșantionarea și testarea materialului CAC, astfel cum este prevăzut în anexa IV în ceea ce privește genul sau specia în cauză.
(3) Alineatul (1) nu se aplică materialului CAC în timpul crioconservării.
(4) În plus față de cerințele prevăzute la alineatele (1) și (2), materialul CAC care aparține speciilor Citrus L., Fortunella Swingle și Poncirus Raf.trebuie să îndeplinească toate cerințele de mai jos:
(a)
este produs dintr-o sursă de material identificată, iar sursa respectivă de material trebuie să fie găsită, pe baza eșantionării și testării, indemnă de organismele dăunătoare enumerate pentru speciile respective în anexa II;
(b)
de la începutul ultimului ciclu de vegetație trebuie să fie găsit, pe baza unei inspecții vizuale, a eșantionării și testării, indemn de organismele dăunătoare enumerate în anexa II, în ceea ce privește speciile vizate.
Articolul 27
Cerințe privind defectele
Materialul CAC trebuie să fie găsit practic liber de defecte, pe baza inspecției vizuale. Leziunile, decolorarea, țesuturile cu cicatrici sau desicarea sunt considerate defecte dacă afectează calitatea și utilitatea materialului de înmulțire.
CAPITOLUL 3
CERINȚE SPECIFICE PENTRU FURNIZORII IMPLICAȚI ÎN PRODUCEREA SAU REPRODUCEREA MATERIALULUI DE ÎNMULȚIRE ȘI PLANTARE FRUCTIFER
Articolul 28
Planul de identificare și monitorizare a punctelor critice din procesul de producție
În timpul producției de material de înmulțire și plantare fructifer, statele membre se asigură că furnizorii dispun de un plan de identificare și monitorizare a punctelor critice din procesul de producție, în funcție de genurile sau speciile relevante. Planul vizează cel puțin următoarele elemente:
(a)
locația și numărul de plante;
(b)
calendarul cultivării acestora;
(c)
operațiunile de înmulțire;
(d)
operațiunile de ambalare, depozitare și transport.
Articolul 29
Păstrarea informațiilor referitoare la monitorizare în vederea examinării
(1) Statele membre se asigură că furnizorii țin o evidență cu informațiile privind monitorizarea punctelor critice, astfel cum se menționează la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2008/90/CE și, la cerere, o pun la dispoziție spre examinare.
(2) Evidențele respective rămân disponibile pentru o perioadă de cel puțin trei ani de la producerea materialului vizat.
(3) Statele membre se asigură că furnizorii țin evidențe privind inspecțiile în câmp, eșantionarea și testarea, atât timp cât respectivul material de înmulțire și plantare fructifer este sub controlul lor și pentru o perioadă de cel puțin trei ani după ce respectivul material de înmulțire și plantare fructifer a fost eliminat sau comercializat.
CAPITOLUL 4
INSPECȚIILE OFICIALE
Articolul 30
Cerințe generale privind inspecțiile oficiale
(1) Inspecțiile oficiale constau în inspecții vizuale și, dacă este cazul, în eșantionare și testare.
(2) În cursul inspecțiilor oficiale, organismul oficial competent acordă o atenție deosebită:
(a)
caracterului adecvat și utilizării efective de către furnizor a metodelor de control pentru fiecare dintre punctele critice din procesul de producție;
(b)
competenței în ansamblu a personalului angajat de furnizor pentru a efectua activitățile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2008/90/CE.
(3) Statele membre se asigură că organismele oficiale competente produc și țin o evidență a rezultatelor și a datelor tuturor inspecțiilor în câmp, a eșantionărilor și a testărilor efectuate de acestea.
CAPITOLUL 5
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 31
Transpunere
(1) Statele membre adoptă și publică până la 31 decembrie 2016 actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică Comisiei textul acestor acte.
Statele membre aplică aceste acte începând cu 1 ianuarie 2017.
Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.
(2) Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.
Articolul 32
Măsuri tranzitorii
Statele membre pot permite, până la 31 decembrie 2022, comercializarea pe teritoriul lor a materialului de înmulțire și plantare fructifer produs din plante mamă prebază, bază și certificat sau din material CAC care existau înainte de 1 ianuarie 2017 și care au fost certificate oficial sau îndeplinesc condițiile pentru a fi calificate drept material CAC înainte 31 decembrie 2022. La comercializare, acest tip de material de înmulțire și plantare fructifer este identificat printr-o trimitere la prezentul articol pe etichetă și printr-un document.
Articolul 33
Transpunere
Directivele 93/48/CEE și 93/64/CEE se abrogă.
Articolul 34
Intrarea în vigoare
Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 35
Destinatari
Prezenta directivă se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles, 15 octombrie 2014.