PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 924/2012
ze dne 4. října 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 91/2009 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (1) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 91/2009 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečné nařízení“).
B. ZPRÁVY PŘIJATÉ ORGÁNEM WTO PRO ŘEŠENÍ SPORŮ
(2)
Dne 28. července 2011 orgán pro řešení sporů (dále jen „OŘS“) Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) přijal zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve sporu „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (3) (dále jen „zprávy“). V těchto zprávách bylo mimo jiné zjištěno, že EU jednala v rozporu s:
-
čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO s ohledem na čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (4) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), jak je uplatňováno v šetření dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „šetření týkající se spojovacích prostředků“),
-
čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí při šetření týkajícím se spojovacích prostředků, a
-
čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi při šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
C. POSTUP
(3)
Dne 6. března 2012 byl v souladu se zmocňovacím nařízením WTO zahájen přezkum zveřejněním oznámení (5) v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). Evropská komise informovala strany, které byly předmětem šetření, jež vedlo k nařízení (ES) č. 91/2009 (dále jen „původní šetření“), o přezkumu a o způsobu, jakým měla být vzata v úvahu zjištění zpráv týkající se konečného nařízení.
D. DOTČENÝ VÝROBEK
(4)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z Čínské lidové republiky (dále označované jako „spojovací prostředky“ nebo „dotčené výrobky“).
(5)
Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
(6)
Zprávy nemají vliv na zjištění uvedená v 40. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, které se týkají dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
E. ZJIŠTĚNÍ REVIDOVANÁ NA ZÁKLADĚ ZPRÁV
(7)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila konečná zjištění původního šetření a vzala přitom v úvahu doporučení a rozhodnutí OŘS. Toto opětovné posouzení vycházelo z informací shromážděných při původním šetření a z informací shromážděných po zveřejnění oznámení.
(8)
Původní šetření ohledně dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o ukazatele důležité pro posouzení újmy, byly analyzovány údaje týkající se období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(9)
Toto nařízení má opravit ty části konečného nařízení, které podle zpráv přijatých OŘS odporují antidumpingové dohodě, a uvést tak konečné nařízení v soulad s doporučeními a rozhodnutími OŘS.
1. Individuální zacházení: uplatnění čl. 9 odst. 5 konečného nařízení
(10)
Tato část vysvětluje znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o čl. 9 odst. 5 základního nařízení, jak byl uplatněn při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(11)
Jak uvádí 81. až 84. bod odůvodnění konečného nařízení, bylo zjištěno, že všech pět vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jakož i tři individuálně zkoumaní vyvážející výrobci, kteří požadovali individuální zacházení, splňují všechny požadavky k tomu, aby jim bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Jak je uvedeno v 62. až 78. bodě odůvodnění konečného nařízení, čtyři vyvážející výrobci, kteří byli původně součástí vzorku, a jedna společnost, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, byli označeni za nespolupracující společnosti, neboť v průběhu šetření předložili informace, které byly v rozporu s důkazy.
(12)
S ohledem na doporučení týkající se čl. 9 odst. 5 základního nařízení uvedená ve zprávách vyzvala Komise vyvážející výrobce v Čínské lidové republice, kteří se mají za to, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení, aby se přihlásili a poskytli jí informace nezbytné pro přezkoumání jejich současné situace, pokud jejich vývoz do Evropské unie je v současné době předmětem platných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky.
(13)
Komise vyzvala tyto výrobce, aby prohlásili, zda se domnívají, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení. Tyto zúčastněné strany byly vyzvány, aby se přihlásily do 30 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení a:
-
sdělily, zda se domnívají, že byly v době zahájení úvodního šetření odrazeny od spolupráce a od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a
-
poskytly informace o objemu vývozu do Evropské unie a o vývozních cenách vztahující se na OŠ a použité při původním šetření.
(14)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR vyjádřili obavy týkající se postupu provádění zpráv OŘS stanoveného v oznámení o zahájení řízení. Především zdůraznili, že zveřejněné lhůty považují za příliš krátké. Tvrdili, že na vyvážející výrobce byla uvalena nadměrná administrativní zátěž, jež měla odrazující účinek a zabránila jim v tom, aby se jim dostalo individuálního zacházení.
(15)
Obava vyjádřená oněmi vyvážejícími výrobci byla pokládána za neopodstatněnou. Komise tuto lhůtu považovala za přiměřenou vzhledem k administrativní zátěži a malému množství požadovaných informací. V oznámení o zahájení řízení bylo vysvětleno, že přezkum současné situace vyvážejícího výrobce bude zvážen, jakmile bude doručena žádost obsahující tyto informace:
-
prosté prohlášení, že se dotčený vyvážející výrobce domnívá, že byl odrazen, a proto nespolupracoval, ani nepožadoval individuální zacházení, a
-
naprosto základní údaje dokazující, že během původního období šetření dotčený výrobek dovážel do EU.
(16)
Tyto informace byly požadovány za jediným účelem, a sice umožnit Komisi, aby určila ty vyvážející výrobce, kteří by během původního šetření bývali mohli spolupracovat a požadovat individuální zacházení, avšak kteří se domnívali, že od toho byli odrazeni. Lhůta 30 dnů byla považována za přiměřenou pro odpověď na žádost o prosté prohlášení a naprosto základní údaje a nelze považovat představující nepřiměřenou administrativní zátěž. Čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce tvrdili, že Komise požadováním informací uvedených v 15. bodě odůvodnění uložila čínským vyvážejícím výrobcům podmínky, přestože podle čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 3 antidumpingové dohody WTO by individuální zacházení mělo být zpravidla přiznáváno. Tento přístup byl v rozporu s doporučeními ve zprávách OŘS, a příslušné strany proto Komisi vyzvaly, aby čínské vyvážející výrobce kontaktovala ex officio a oznámila jim, že jim individuální zacházení bude přiznáno. Komise se v této souvislosti domnívá, že zveřejněním oznámení o zahájení řízení, jež bylo zasláno všem známým čínským vyvážejícím výrobcům, jejich obchodnímu sdružení i vnitrostátním orgánům, Komise kontaktovala všechny čínské vyvážející výrobce a vyzvala je, aby se do 30 dnů přihlásili, pokud v původním období šetření vyváželi do EU a během původního šetření se nepřihlásili. Posledně zmiňovaná žádost by neměla být považována za „podmínku“ ve smyslu „zkoušky“, jak ji prezentují výše uvedené strany, nýbrž za konstatování faktu, které dokládá, že tyto strany byly původním šetřením skutečně poškozeny. Na závěr je třeba podotknout, že informace týkající se vyvážených výrobků jsou požadovány kvůli ověření, zda má být původně vybraný vzorek změněn, a s otázkou individuálního zacházení nijak nesouvisí. Výše zmíněné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(17)
Z 15 společností, které se přihlásily po zveřejnění oznámení o zahájení řízení a v dané lhůtě vznesly své dotazy:
-
bylo deset společností vyvážejícími výrobci, kteří se přihlásili a spolupracovali již při původním šetření. To dokazovalo, že tyto při původním šetření nebyly odrazeny od spolupráce ani od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a jejich situace proto nemohla být v rámci současného přezkoumávání znovu prověřena; jedna z těchto deseti společností, která požádala o přezkoumání stávající výše cel, byla vyzvána, aby Komisi předložila žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
byla jedna společnost novým vyvážejícím výrobcem (tj. tato společnost během původního šetření do EU nevyvážela). Z tohoto důvodu tato společnost nemohla při původním šetření spolupracovat ani požadovat individuální zacházení. Byla informována o postupech týkajících se žádosti o přiznání statusu nového vyvážejícího výrobce v souladu s článkem 2 konečného nařízení,
-
byly dvě považovány nikoli za vyvážející výrobce, nýbrž za obchodní společnosti, a byly proto informovány, že se jich tento přezkum netýká,
-
dva vyvážející výrobci prohlásili, že splnili daná kritéria, a požádali, aby byla jejich situace prověřena. Jedna z těchto společností však posléze svou žádost stáhla.
(18)
Po vznesení dotazů společnosti dostaly příležitost vyjádřit své připomínky k informacím, které jim byly poskytnuty.
(19)
Bylo zjištěno, že na vyvážejícího výrobce, který prohlašoval, že splnil příslušná kritéria a požádal o prověření své situace, se vztahují kritéria stanovená v bodě 1 oznámení o zahájení řízení. Tento vyvážející výrobce rovněž požadoval individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a tvrdil, že kdyby během původního šetření nebyl býval odrazen od spolupráce, býval by o toto zacházení požádal. Vzhledem k tomu, že během původního šetření byli individuálně prověřeni všichni vyvážející výrobci, kteří tuto žádost vznesli, byla jeho žádost z důvodu rovného zacházení přijata.
(20)
Oznámení bylo zveřejněno dne 6. června 2012 (6) a oznamovalo přezkum současné situace tohoto vyvážejícího výrobce, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (dále jen „BFC“). Objem vývozu tohoto vyvážejícího výrobce v OŠ činil méně než 0,4 % celkového vývozu z ČLR za OŠ. Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívala, že původní vzorek vyvážejících výrobců není třeba měnit. Vyvážejícímu výrobci v ČLR a společnostem ve spojení v EU, které se během původního OŠ podílely na dalším prodeji dotčeného výrobku, byl odeslán dotazník.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k tomu, aby mohla rozhodnout o dumpingu, a provedla inspekce v prostorách následujících společností ve spojení:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švédsko,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Německo.
(22)
V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS dospěla Komise k závěru, že společnosti BFC by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2. Určité aspekty stanovení dumpingu při šetřeních týkajících se spojovacích prostředků
(23)
Tato část uvádí znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(24)
V rámci otevřeného dialogu vedeného s některými čínskými vyvážejícími výrobci a s obchodní komorou byly stranám poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem, aby se vyhovělo doporučením OŘS WTO týkajícím se čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, jak je uvedeno v 28. až 53. bodě odůvodnění. Tyto informace se týkaly především vlastností výrobků, jež byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty a které byly použity při srovnání s dotčeným výrobkem, tj. skutečnosti, že prodej na indickém trhu byl rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a u každé transakce byla určena třída pevnosti. Poté byla u všech tříd pevnosti uvedených v tabulce PCN (kontrolního čísla výrobku) vyčíslena běžná hodnota za kg.
(25)
Komise se při srovnání zaměřila na dva zásadní prvky, tj. třídu pevnosti a na rozlišení standardních a speciálních spojovacích prostředků, jak uvádí 48. až 50. bod odůvodnění konečného nařízení. Během šetření bylo jako nový srovnávací prvek přidáno rozdělení na speciální a standardní a jako druhé hlavní srovnávací kritérium byla použita třída pevnosti, kterou během původního šetření sdělila většina čínských vyvážejících výrobců.
(26)
Jak uvádí 56. bod odůvodnění konečného nařízení, standardní spojovací prostředky vyrobené ve srovnatelné zemi bylo možno porovnat se spojovacími prostředky vyváženými do EU výrobci z ČLR zařazenými do vzorku, jelikož bylo zjištěno, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti jako výrobky vyvážené z ČLR.
(27)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a upravena s ohledem na cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
2.1 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(28)
Dne 30. května 2012 byly všem zúčastněným stranám poskytnuty doplňující informace týkající se typů výrobků použitých pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, všem zúčastněným stranám byly poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobku, které byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
Obsah sdělení o poskytnutí informací se týkal běžné hodnoty, jež byla stanovena na základě cen dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu indickým spolupracujícím výrobcem. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status podniku působícího v podmínkách tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo vypočtené hodnoty ve srovnatelné zemi. Dva indičtí výrobci souhlasili s tím, že budou spolupracovat a vyplní dotazník. Údaje uvedené v jejich odpovědích na dotazník byly ověřeny přímo v prostorách těchto dvou společností. Pouze jedna z těchto společností však poskytla údaje dostatečně podrobné na to, aby na jejich základě mohla být stanovena běžná hodnota.
(30)
Jak uvádí 90. bod odůvodnění konečného nařízení: „řada dovozců a vývozců zpochybnila vhodnost použití údajů od druhého indického výrobce z důvodů, že i) vyrobené a prodané množství tohoto výrobce na indickém trhu by údajně nebylo reprezentativní, pokud jde o množství vyvezené z ČLR do Společenství, a ii) tento indický výrobce měl údajné obchodní styky s jedním z výrobců ve Společenství, kteří podpořili podnět. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že i) objem prodeje uvedeného indického výrobce byl považován za dostatečně reprezentativní, aby umožňoval stanovení spolehlivých běžných hodnot, a ii) skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi má styky s výrobcem ve Společenství, který podporuje podnět, nečiní volbu příslušné srovnatelné země nepřiměřenou. Bylo rovněž zjištěno, že tyto styky byly navázány až po skončení období šetření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nespolupracovali výrobci z žádné jiné třetí země, byla volba Indie jako srovnatelné země považována za přiměřenou“.
(31)
Vzhledem k podmínkám hospodářské soutěže a otevřenosti indického trhu i ke skutečnosti, že spolupracující indický výrobce prodával typy výrobku srovnatelné s typy vyváženými výrobci z ČLR, byl vyvozen závěr, že Indie je vhodnou třetí zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(32)
Ve sdělení o poskytnutí informací bylo uvedeno, že údaje o domácím prodeji se sice vztahovaly k období šetření, avšak neobsahovaly celé kontrolní číslo výrobku (dále též „PCN“). Indický výrobce nicméně byl schopen určit třídu pevnosti prodávaného spojovacího prostředku a také to, zda příslušný spojovací prostředek byl „standardní“ nebo „speciální“ podle definice uvedené v konečném nařízení. Nutnost rozlišit mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky totiž nebyla na počátku šetření, kdy bylo vytvořeno kontrolní číslo výrobku, stanovena.
(33)
Komise nicméně poznamenala, že toto rozlišení má vliv na srovnatelnost cen, a proto tyto údaje od indického výrobce požadovala a ten je poskytl. Prodej na indickém trhu byl tedy rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a poté byla u každé transakce určena třída pevnosti. U všech tříd pevnosti původně uvedených v tabulce PCN byla vyčíslena běžná hodnota za kg.
(34)
Zbývající charakteristiky původního PCN nebyly použity, nejen proto, že indický výrobce nebyl schopen poskytnout tak podrobné údaje, ale také z následujících důvodů:
-
Průměr ani délka nebyly považovány za relevantní, jelikož analýza byla prováděna na základě hmotnosti, a tudíž automaticky zohledňovala veškeré rozdíly vyplývající z odlišného průměru nebo délky spojovacího prostředku.
-
Nic nenaznačovalo, že by mezi výrobky indického výrobce a čínskými spojovacími prostředky existovaly rozdíly v obsahu chromu v povrchové vrstvě nebo v povrchové úpravě jako takové, která je v zásadě ukazatelem galvanizace.
-
Pokud jde o jediný další zbývající prvek PCN, kódy KN, mělo se za to, že by nebyly spolehlivým ukazatelem, jelikož čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 kódů KN používaných k vymezení dotčeného výrobku.
(35)
Komise se proto zaměřila na dva zásadní rozdíly mezi výrobky: na třídu pevnosti na jedné straně a na rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, které je ukazatelem rozdílů mezi zákazníky a rozdílů v kvalitě, na straně druhé.
(36)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a snížena o cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
(37)
Komise informovala všechny zainteresované strany, že běžnou hodnotu nelze sdělit, jelikož se týká utajované ceny jediného indického výrobce na domácím trhu. Zúčastněné strany však byly informovány o tom, že „standardní“ běžná hodnota pro spojovací prostředek třídy pevnosti 8.8 (třída „G“ v tabulce PCN), což je standardní typ běžně vyvážený čínskými výrobci, byla vyčíslena v rozmezí 9 až 12 CNY za kg ze závodu.
2.2 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(38)
Jeden dovozce a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že lhůta poskytnutá stranám pro vyjádření připomínek k doplňujícím informacím (10 dnů) je příliš krátká. Komise se však domnívá, že výše uvedená lhůta je odpovídající vzhledem k tomu, že poskytnuté informace jsou pouhým doplňkem k informacím, jež byly poskytnuty již v konečném nařízení, na konci původního šetření. Lhůta poskytnutá pro prověření těchto doplňujících informací a vyjádření se k nim byla proto považována za přiměřenou.
(39)
Některé strany tvrdily, že Komise prohlásila, že nemá žádné nové informace týkající se fyzických vlastností kromě třídy pevnosti výrobku používané ke stanovení běžné hodnoty. Toto tvrzení je třeba odmítnout. V této fázi přezkumu Komise pouze dodatečně objasnila, jak byla při původním šetření stanovena běžná hodnota. Je důležité zdůraznit, že čínští vyvážející výrobci označili „pevnost“ za jednu z relevantních vlastností. To však neznamená, že Komise neměla žádné informace o ostatních fyzických vlastnostech.
(40)
Tytéž strany tvrdily, že Komise během slyšení, v souvislosti s případnými úpravami provedenými za účelem srovnání vývozních cen a běžné hodnoty, prohlásila, že budou upřednostněny úpravy na základě analýzy cen spíše než analýzy nákladů. Ve skutečnosti Komise objasnila, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení by srovnání mělo být provedeno s náležitým přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen, a nikoli k rozdílům v nákladech.
(41)
Tyto strany následně zopakovaly svůj požadavek, aby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech, jako jsou rozdíly v účinnosti spotřeby surovin, ve spotřebě válcovaného drátu, ve spotřebě elektrické energie, v množství elektrické energie vyrobené z vlastních zdrojů, v produktivitě na zaměstnance, v přiměřené úrovni zisku a rozdíly související s vybavením nástroji. Jak již bylo uvedeno výše, čl. 2 odst. 10 základního nařízení se zmiňuje o ceně a nikoli o nákladech. Tyto strany nepředložily žádný důkaz o tom, že by se údajné rozdíly v nákladech promítaly do rozdílů v cenách. Při šetřeních týkajících se ekonomik v procesu transformace, jakou je čínská ekonomika, se používá srovnatelná země, aby se zajistilo, že v zemích bez tržního hospodářství nebudou brány v úvahu ceny a náklady, které nejsou standardním výsledkem tržních sil. Proto se za účelem stanovení běžné hodnoty používá náhrada v podobě nákladů a cen výrobců ve fungujících tržních ekonomikách. Tyto požadavky na úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech se proto zamítají.
(42)
Tyto strany dále tvrdily, že doplňující informace poskytnuté dne 30. května 2012 a týkající se vlastností výrobků prodávaných indickým výrobcem byly neúplné, jelikož údajně chyběly informace o těchto ukazatelích: rozdílech souvisejících s typem spojovacího prostředku, povrchové úpravě a použití chromu, průměru a délce, sledovatelnosti, normě ISO 9000, míře závadnosti výrobku a jiných vlastnostech, jakými jsou tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficienty tření. Usilovaly o objasnění toho, proč nebyly ostatní vlastnosti původního PCN považovány za relevantní. Tyto záležitosti byly vysvětleny ve dvou sděleních o zveřejnění informací odeslaných dne 5. července a založeny dne 11. července 2012 do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
2.3 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(43)
V odpověď na žádost o doplňující informace předloženou stranami, jak je uvedeno v 42. bodě odůvodnění, bylo dne 5. července 2012 všem zúčastněným stranám odesláno druhé sdělení o poskytnutí informací. V tomto sdělení byly uvedeny tyto doplňující informace:
-
Tabulka ukazující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vyčíslených podle tříd pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané nezávislým odběratelům na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem. Rovněž bylo upřesněno, že převážná většina vývozu čínských výrobců spadá do třídy pevnosti G.
-
Podrobná analýza údajů z Indie ukázala, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly PCN kódu „A“. Komise proto u vyvážených modelů navrhla srovnávat běžnou hodnotu s typem povrchové úpravy „A“.
-
Po manuální analýze údajů o cenách na indickém trhu provedené podle návodu byly z textového řetězce kódování prodávaných výrobků používaného indickým výrobcem získány informace o průměru a délce. Tyto údaje byly shrnuty do rozmezí rozlišujících hlavní rozměry výrobku, aby bylo možno provést srovnání s vývozem čínských společností:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
-
Komise proto navrhla použít tyto údaje k dalšímu zpřesnění běžné hodnoty a na jejím základě vypočítat dumpingová rozpětí. V případě, že vyvážené spojovací prostředky nespadají do těchto rozmezí, nebyly použity při výpočtu dumpingu. To se týkalo jen velmi malého množství vyvážených výrobků.
-
Komise předložila tyto upravené kódy PCN:
Ukazatel
Popis
PCN
Standardní/speciální
Standardní spojovací prostředek
S
Speciální spojovací prostředek
P
Třída pevnosti
3,6
A
4,6
B
4,8
C
5,6
D
5,8
E
6,8
F
8,8
G
9,8
H
10,9
I
12,9
J
Povrchová úprava
Galvanické pokovení
A
Průměr
M4 až M10
S
M12 až M20
M
M22 až M30
L
Délka
0 až 100 mm
S
101 až 200 mm
M
201 až 300 mm
L
-
Komise poskytla přehled dumpingových rozpětí upravených podle návrhu uvedeného ve sdělení o zveřejnění informací a zároveň poznamenala, že tato upravená antidumpingová rozpětí automaticky nebudou totožná s antidumpingovými cly, na která se bude vztahovat pravidlo nižšího cla.
-
Nakonec byly jedním výrobcem v EU dodány nové tabulky 22, 23, 32, 33 a 34 v návaznosti na připomínky některých zúčastněných stran, podle nichž byly informace poskytnuté v rámci sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012 neúplné, jelikož v těchto tabulkách některé údaje buď chyběly, nebo nebyly náležitě shrnuty.
2.4 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(44)
Některé strany požadovaly doplňující informace o cenové úrovni běžné hodnoty. Jak uvádí 82. bod odůvodnění, cenová úroveň nemohla být zúčastněným stranám sdělena, jelikož se jedná o důvěrnou informaci týkající se cen jediného srovnatelného výrobce. Dne 5. července 2012 však byla čínským vyvážejícím výrobcům, kteří tyto dodatečné informace požadovali, poskytnuta nedůvěrná verze běžné hodnoty standardních spojovacích prostředků podle třídy pevnosti a byla rovněž založena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. V tomto sdělení Komise uvedla tabulku znázorňující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vypočtených podle třídy pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem nezávislým odběratelům.
(45)
Některé strany rovněž tvrdily, že Komise je během slyšení konaného dne 26. června 2012 informovala o tom, že výrobky prodávané na indickém trhu mají dva typy povrchové úpravy „A“ a „B“ podle tabulky PCN použité při původním šetření. Toto tvrzení je nepodložené. Komise zmíněné strany informovala, že v této fázi přezkumu teprve zkoumá typy povrchové úpravy použité indickým výrobcem u standardních spojovacích prostředků. Během následného slyšení konaného dne 3. července 2012 byly všechny strany prostřednictvím informačního sdělení, jež bylo dne 11. července 2012 založeno do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami, informovány, že indický výrobce k výrobě standardních spojovacích prostředků používá povrchovou úpravu typu „A“.
(46)
Během slyšení konaného dne 11. července 2012 tytéž strany požádaly Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem bylo provedeno rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky od indického výrobce. Komise naznačila, že to bylo učiněno podle názvů odběratelů. Jak ale dokládá zápis pořízený úředníkem pro slyšení GŘ pro obchod, Komise před skončením slyšení konstatovala, že tuto záležitost bude muset objasnit, což učinila v dalším informačním sdělení ze dne 13. července 2012, jež bylo zasláno stranám, které se slyšení účastnily, a bylo založeno do nedůvěrného spisu k nahlédnutí všem zúčastněným stranám. Prohlášení učiněné zmíněnými stranami, podle něhož Komise konstatovala, že „rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky bylo provedeno mimo jiné podle názvů odběratelů,“ je tedy neúplné, jelikož k této záležitosti bylo poskytnuto více informací, jak se uvádí v níže uvedeném bodě odůvodnění.
(47)
K rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky Komise ve svém sdělení ze dne 13. července 2012 uvedla, že „nelze vyloučit, že automobilový průmysl pro některé aplikace používá rovněž standardní spojovací prostředky“. Některé strany tvrdily, že se Komise domnívala, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu by rovněž mohly být považovány za standardní. Toto tvrzení je nepodložené. Jak ono sdělení jasně vysvětluje, prohlášení Komise bylo učiněno v době, kdy indický výrobce nedal k dispozici seznam odběratelů. Jak však bylo stanoveno při původním šetření a jak je dále vysvětleno v části 2.7, výrobci automobilů si z důvodu kvality a z obchodních důvodů vždy objednávají spojovací prostředky, které jsou vyráběny na zakázku, aby vyhověli požadavkům ISO platným v tomto odvětví. Veškeré spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl proto výrobci spojovacích prostředků považují za „speciální“ výrobky, což podle informací uvedených na webových stránkách indických výrobců automobilů platí i v Indii. Jelikož indický výrobce za „speciální spojovací prostředky“ jednoznačně označil všechny součásti vyrobené na zakázku, Komise se domnívá, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zařazeny do seznamu standardních spojovacích prostředků poskytnutého během původního šetření.
(48)
Podobné požadavky týkající se možného zahrnutí spojovacích prostředků určených pro automobilové odvětví do běžné hodnoty vznesli také čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce, kteří navíc tvrdili, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu, které nejsou vyrobeny podle návrhu konkrétního zákazníka, přesto musí projít speciální kontrolou kvality nebo musí splňovat požadavky na sledovatelnost, které zvýší jejich cenu, a měly by proto být běžně považovány za speciální spojovací prostředky. Výše uvedené strany tvrdily, že zjištění Komise, podle nichž byly spojovací prostředky používané pro špičkové aplikace, ale nevyrobené podle nákresů uživatele byly přesto považovány za speciální spojovací prostředky, byla nepodložená, a Komise tedy jednala v rozporu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení tím, že porušila zásadu spravedlivého srovnání. Dále se domnívaly, že zjištění Komise vycházející z rozdělení učiněného indickým výrobcem nebyla předmětem inspekce provedené na místě. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem požádaly Komisi, aby přezkoumala rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, a není-li to možné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě.
(49)
Zdůvodněním Komise týkajícím se rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky se zabýval již 47. bod odůvodnění. Pokud jde o tvrzení týkající se neprovedení inspekce rozdělení učiněného indickým výrobcem, Komise prověřila záznamy o prodeji pomocí řady testů v průběhu operací (tj. provedla podrobnou inspekci vzorku prodejních transakcí uvedených v záznamech o prodeji, aby ověřila jejich přesnost) podle standardního postupu pro inspekce prováděné na místě. Mimoto bylo následné rozdělení těchto záznamů o prodeji poskytnutých indickým výrobcem prověřeno porovnáním s průměrnou úrovní cen při rozdělení, jak je vysvětleno ve zmíněném sdělení. Tvrzení, podle něhož Komise automaticky převzala údaje poskytnuté indickým výrobcem, je tedy nepodložené.
(50)
Kritéria používaná indickým výrobcem k určení speciálních spojovacích prostředků, tj. prostředků vyrobených podle nákresu zákazníka, jak uvádí 47. bod odůvodnění, mimoto poskytují dostatečnou záruku spolehlivosti údajů. Komise již při původním šetření běžnou hodnotu upravila tak, aby zohlednila opatření týkající se kontroly kvality učiněná indickým výrobcem, které nebyly zjištěny u čínských výrobců zařazených do vzorku. Za těchto okolností Komise nepovažuje za nutné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě, jak navrhovaly dotčené strany. Jak uvádí 89. bod odůvodnění konečného nařízení, navzdory snahám Komise žádný jiný výrobce ze všech možných srovnatelných zemí při šetření nenabídl svou spolupráci.
(51)
Pokud jde o využití údajů indického výrobce ve srovnatelné zemi pro určení běžné hodnoty, Sdružení evropských distributorů (EFDA) tvrdilo, že tento postup je nevhodný, neboť sortiment výrobků indického výrobce, jeho objem výroby, profil zákazníka, způsob distribuce a postavení na trhu nejsou srovnatelné se situací čínského vyvážejícího výrobce. Sdružení dále tvrdilo, že čínské ceny jsou nízké, neboť se v nich odrážejí výhody výroby standardních výrobků ve velkém objemu a čínští výrobci jsou specializovaní a efektivní. Navíc požadovalo podrobnější informace o cenách indického výrobce a objemu výroby standardních spojovacích prostředků. Sdružení evropských distributorů nakonec předložilo údaje Eurostatu, aby podpořilo svá tvrzení, podle nichž srovnání vývozních cen z ČLR a Indie u dvou konkrétních KN kódů ukáže, že objem indického vývozu těchto výrobků tvoří méně než 4 % objemu vývozu z ČLR a že Indie pro vývozní trhy nepředstavuje věrohodného dodavatele těchto výrobků.
(52)
Pokud jde o vhodnost výběru indického výrobce ve srovnatelné zemi, odkazuje se na závěrečnou část 49. bodu odůvodnění. V souvislosti s obecným tvrzením, že se v čínských vývozních cenách odrážejí výhody výroby ve velkém objemu, tato tvrzení nebyla podložena ani kvantifikována jakýmkoli smysluplným způsobem, který by v této fázi přezkumu mohl pomoci při provedení analýzy. Pokud se týká žádosti o doplňující informace ohledně údajů indického výrobce, odkazuje se na 82. bod odůvodnění pojednávající o důvěrnosti. Pokud jde o tvrzení, že vývoz z Indie během OŠ a po OŠ nebyl srovnatelný s vývozem z ČLR, pro stanovení běžné hodnoty se podle základního nařízení považují za relevantní ceny na indickém trhu, a nikoli indické vývozní ceny. Zmíněná tvrzení Sdružení evropských distributorů jsou tedy nepodložená.
(53)
Co se týče povrchové úpravy použité indickým výrobcem, čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce v této věci vyjádřili své pochybnosti a požádali Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem důvěrné informace poskytly přesvědčivý důkaz o tom, že indický výrobce na domácím trhu prodával pouze galvanicky pokovené spojovací prostředky. Během inspekce indický výrobce poskytl důkazy, jež Komisi umožnily vyvodit závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly typu povrchové úpravy „A“ původního PCN. Za těchto okolností se Komise domnívá, že důkazy uvedené ve spisu jsou dostačující k tomu, aby vyvodila závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené. V této souvislosti byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v obsahu chromu, jak uvádí 81. bod odůvodnění.
2.5 Další informace požadované po sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(54)
Někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení a informace, aby případně mohli vznést žádost o úpravy jejich vlastního dumpingového rozpětí stanoveného při původním šetření, na základě následujících skutečností:
a)
vlastností „typů výrobku“ (kódů KN, třídy pevnosti, rozlišení standardní versus speciální části) použitých k určení běžné hodnoty;
b)
dalších informací o vlastnostech výrobků prodávaných indickým výrobcem využívaných k určení běžné hodnoty;
c)
vysvětlení týkajícího se důvodů, proč nebyly využity ostatní vlastnosti původního PCN, a
d)
úprav, které je třeba provést vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech.
(55)
Pokud jde o písm. a), jak je uvedeno v informačním sdělení ze dne 30. května 2012, třída pevnosti spojovacích prostředků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem byla ukazatelem pevnosti uvedené v PCN, jež bylo použito v dotazníku zaslaném všem stranám. Třída pevnosti byla určena pomocí téže příslušné části PCN od indického výrobce uvedené v záznamech o prodeji zkontrolovaných během inspekce na místě.
(56)
Rozlišení mezi speciálními a standardními spojovacími prostředky bylo vysvětleno v 54. bodě odůvodnění konečného nařízení. „Speciální“ spojovací prostředky se vyrábějí podle nákresu zákazníka. „Standardní“ spojovací prostředky se vyrábějí do zásoby, a nikoli podle požadavků jednotlivých zákazníků. Nutnost rozlišovat mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky vyráběnými indickým spolupracujícím výrobcem byla plně uznána a, jak uvádí 51. a 54. bod odůvodnění konečného nařízení, mezi spojovacími prostředky „standardního“ typu bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty u čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(57)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu b), z důvodu důvěrnosti není možné zveřejnit přesné typy modelů šroubů a svorníků prodávaných indickým výrobcem. Jak bylo však naznačeno výše, srovnání bylo provedeno na základě hmotnosti v rámci téže kategorie, ať už standardních nebo speciálních výrobků, a v rámci téže třídy pevnosti stanovené v PCN.
(58)
Opět v souvislosti se záležitostmi uvedenými v písmenu b) některé zúčastněné strany požadovaly více informací o povrchové úpravě. Údaje z původního šetření byly dále analyzovány a ukázalo se, že výrobky prodávané na indickém trhu jako „standardní“ měly základní povrchovou úpravu, tj. byly galvanicky pokoveny. Tato informace byla sdělena při slyšeních vyžádaných zúčastněnými stranami, znovu poskytnuta těm zúčastněným stranám, které o tuto informaci požádaly, a byla rovněž zanesena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(59)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku požadovali více informací o úpravách zohledňujících použití chromu při povrchové úpravě. Údaje o prodeji poskytnuté indickým spolupracujícím výrobcem byly dále analyzovány, což vedlo k úpravě běžné hodnoty s ohledem na rozdíl v obsahu chromu, jak vysvětluje 81. bod odůvodnění. Titíž vyvážející výrobci požadovali podrobnější objasnění toho, jakým způsobem byla určena ziskovost u domácího prodeje indického spolupracujícího výrobce; zda byly výrobní náklady uváděny na základě PCN, nebo zda byly použity průměrné náklady; a jestli běžná hodnota zahrnovala prodej případným společnostem ve spojení.
(60)
Veškeré relevantní informace týkající se běžné hodnoty byly uvedeny v 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dále je upřesněno, že byl použit pouze domácí prodej společnostem, které nebyly ve spojení.
(61)
Tito dva vyvážející výrobci později tvrdili, že mají vážné pochybnosti o tom, zda byly zkoušky ziskovosti a reprezentativnosti provedeny náležitým způsobem. V souvislosti se zkouškou reprezentativnosti tito vyvážející výrobci konkrétně pochybovali o tom, že u pozměněných skupin výrobků množství výrobků prodaných indickým výrobcem na domácím trhu přesahovalo 5 % jejich objemu vývozu. Co se týče zkoušky reprezentativnosti, bylo zjištěno, že v případech, kdy u konkrétního typu výrobku nebyla splněna podmínka 5 %, měl prodej na domácím trhu i tak dostatečně velký objem na to, aby bylo možno provést náležité srovnání. Pokud jde o zkoušku ziskovosti, potvrzuje se, že tato zkouška byla na základě druhu výrobku.
(62)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu c), tj. důvody, proč nebylo pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny použito celé PCN, během šetření se jasně ukázalo, že celé PCN by nebylo spolehlivým ukazatelem. Za prvé proto, že čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 KN kódů používaných k vymezení dotčeného výrobku. Za druhé, jak je vysvětleno ve 48. bodě odůvodnění konečného nařízení, řada stran tvrdila, že spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci jsou běžnými výrobky spadajícími převážně do rozmezí tříd pevnosti 4,8 až 8,8, které nemají žádné zvláštní vlastnosti, pokud jde o suroviny, odolnost, povrchovou úpravu nebo prvky související s certifikací/bezpečností; které byly určeny pro méně náročné aplikace (jiné než odborné použití a obecná distribuce) na rozdíl od špičkových aplikací; a nesplňovaly přísné požadavky specifických konečných uživatelů, například automobilového, chemického nebo leteckého průmyslu.
(63)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu d), prvky jako „sledovatelnost“, norma ISO 9000, míra závadnosti výrobku a další kritéria, např. „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficient tření“, s nimiž přišli ostatní dva vyvážející výrobci, nemohly být akceptovány, jelikož dotčené společnosti neprokázaly, jakým způsobem tyto prvky ovlivňují srovnatelnost běžné hodnoty a vývozní ceny.
(64)
S ohledem na neexistenci konkrétních informací týkajících se chybějící srovnatelnosti, konstatované spolu s doporučeními, jež při původním šetření učinily zúčastněné strany, a vzhledem k omezenému množství dalších dostupných informací o jiných technických vlastnostech, jako je povrchová úprava, byl při původním šetření vyvozen závěr, podle něhož hlavní činitele a rozdíly zdůrazněné samotnými zúčastněnými stranami, zejména rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti, tvoří dostatečný základ pro srovnání běžné hodnoty a vývozních cen.
2.6 Další poskytnutí informací týkajících se běžné hodnoty ze dne 11. července 2012
(65)
Dne 11. července 2012 Komise poskytla další informace o výše popsané reklasifikaci běžné hodnoty a jí navrhovaném novém výpočtu dumpingových rozpětí na výše popsaném základě, a požádala o připomínky.
(66)
Jak uvádí 32. bod odůvodnění, indický výrobce při původním podání poskytl záznamy o domácím prodeji bez PCN. Jediným ukazatelem každého prodeje byl kód položky, který byl interním kódem každého výrobku, a textový řetězec pro popis výrobku, například:
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
(67)
Jak bylo vysvětleno ve 48. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, indická společnost svůj domácí prodej rozdělila na standardní a speciální spojovací prostředky pomocí rozlišení uvedeného v 77. bodě odůvodnění. V důsledku toho byly záznamy o domácím prodeji dodány ve dvou spisech, z nichž jeden obsahoval „záznamy o standardním domácím prodeji“ a druhý „záznamy o speciálním domácím prodeji“. Prodej, který nebylo možné označit za standardní nebo speciální, nebyl do dalšího výpočtu běžné hodnoty zařazen.
(68)
Během šetření se také jasně ukázalo, že ke stanovení běžné hodnoty bude nutná třída pevnosti daného spojovacího prostředku. Indická společnost určila třídy pevnosti pro každý řádek spisů obsahujících „záznamy o standardním domácím prodeji“ a „záznamy o speciálním domácím prodeji“ a tyto byly zveřejněny ve sloupci označeném jako „TŘÍDA“ a uvádějícím třídu pevnosti, na příklad:
Popis
Třída
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
8.8
(69)
Na tomto základě byla pomocí rozdělení na standardní versus speciální a pomocí třídy pevnosti vypočtena původní běžná hodnota stanovená v prvním zveřejnění přezkumu provádění ze dne 30. května 2012.
(70)
Jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění, někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení. Odkazovali se přitom na chybějící srovnání na základě povrchové úpravy, průměru a délky spojovacího prostředku a tvrdili, že by to mohlo mít vliv na úroveň původně vypočtené běžné hodnoty.
(71)
Vzhledem k chybějícímu PCN byl pro zjištění průměru a délky prodávaného spojovacího prostředku u každé transakce analyzován textový řetězec pro popis výrobku (poté, co byly do jedné skupiny zahrnuty transakce se stejným textem popisu). Ve výše uvedeném příkladu M8 označuje průměr a 16 označuje délku. V tomto případě je tedy popsán šroub o průměru 8 mm a délce 16 mm. Číselný údaj 1,25 označuje vzdálenost závitů, jež nebyla ke klasifikaci dotčeného výrobku použita.
(72)
Číslo PCN používané čínskými vyvážejícími výrobci tyto údaje označuje poněkud odlišně. Průměr a délka výše uvedeného šroubu by tak byly označeny jako „080016“.
(73)
Aby bylo zajištěno, že běžná hodnota a vývozní cena si budou odpovídat, Komise rozdělila průměr a délku do tří rovnoměrných pásem uvedených ve druhém informačním dopisu ze dne 5. července 2012:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
(74)
Malé množství prodaných výrobků od indického výrobce do těchto rozmezí nespadalo a nebylo proto použito pro výpočet běžné hodnoty. Výše popsaný šroub by tedy byl podle upraveného PCN označen jako „GSS“, což představuje třídu pevnosti 8,8, malý průměr a malou délku.
(75)
Z výše uvedeného příkladu bylo zjevné, že textový řetězec pro popis výrobku neobsahuje žádné informace o povrchové úpravě použité indickým domácím výrobcem. Byl tedy zkontrolován vyšetřovací spis, aby se zjistilo, zda v něm nejsou nějaké důkazy o typu případné povrchové úpravy použité indickým výrobcem k prodeji standardních spojovacích prostředků na domácím trhu. Důvěrné důkazy ve spise, ověřené v prostorách indického výrobce, prokázaly použití galvanického pokovení (PCN typ A) u standardních spojovacích prostředků na domácím trhu a tato skutečnost byla dne 5. července 2012 sdělena všem stranám.
2.7 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 11. července 2012
(76)
Na výše uvedené poskytnutí informací odpovědělo několik vyvážejících výrobců. Jak požadovali tito vyvážející výrobci, proběhlo slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení GŘ pro obchod, se záměrem, aby pokračoval dialog s Komisí a byly projednány body, které zmínění výrobci nastolili. Vyvážející výrobci nastolili především následující otázky:
a)
metodika, pomocí které indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální;
b)
jestliže některé spojovací prostředky prodávané automobilovému průmyslu byly považovány za standardní spojovací prostředky, pak by bylo žádoucí provést „významnou úpravu“;
c)
úprava běžné hodnoty o nepřímé daně uvalené na dovoz válcovaného drátu do Indie podle čl. 2 odst. 10 písm. b);
d)
přítomnost chromu VI v povrchové úpravě standardních spojovacích prostředků;
e)
metodika uplatněná Komisí v případě, že domácímu prodeji neodpovídala žádná konkrétní vývozní transakce, a
f)
poskytnutí informací o kódech výrobků prodávaných indickým výrobcem na domácím trhu.
(77)
Pokud jde o písmeno a), indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální s ohledem na to, že spojovací prostředky vyráběné podle nákresu zákazníka jsou speciálními spojovacími prostředky, zatímco ostatní prodávané výrobky jsou standardními spojovacími prostředky, tj. nejsou vyráběny podle konkrétního nákresu nebo podle nákresu zákazníka.
(78)
Pokud jde o písmeno b), jak bylo uvedeno v poznámce ke spisu ze dne 13. července 2012 zaslané zmíněným zúčastněným stranám po slyšení konaném dne 11. července, Komise potvrdila, že vzhledem k chybějícím jménům zákazníků, jak je uvedeno výše, Komise odkazuje na 47. bod odůvodnění. Komise dále podotýká, že jak uvádí evropské sdružení výrobců spojovacích prostředků: „Když si v Evropě zákazník - zejména v automobilovém průmyslu - objedná spojovací prostředek, který je vyroben podle nákresu a který zároveň plně odpovídá mezinárodním normám (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), je tento výrobek v každém případě výrobcem spojovacích prostředků považován za „speciální“ výrobek a v rámci interní klasifikace příslušné společnosti je následně označen jako „speciální“... Takový je zavedený postup všech výrobců spojovacích prostředků po celém světě včetně Indie.“ Komise si je proto jista, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zahrnuty do seznamu standardních spojovacích prostředků zveřejněného během původního šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(79)
Pokud jde o písmeno c), při slyšení vyvážející výrobci nastolili otázku úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, aby byla zohledněna cla z dovozu válcovaného drátu do Indie, jež jsou zahrnuta do běžné hodnoty, avšak nikoli do vývozní ceny výrobků z Číny. Čínské společnosti zařazené do vzorku totiž během původního šetření kupovaly válcovaný drát vyrobený v Číně.
(80)
Suroviny dovezené indickým výrobcem podléhaly základnímu clu (5 % vyčíslitelné hodnoty) a vzdělávací dani (3 % hodnoty základního cla plus hodnota vyrovnávacího cla). Podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení lze však takovou úpravu o nepřímé daně požadovat pouze, pokud by dovozní poplatky zahrnuté do ceny obdobného výrobku a materiálu, z něhož je tvořen, je-li určen pro spotřebu na domácím trhu, nebyly vybrány nebo byly vráceny, až bude obdobný výrobek vyvezen do Evropské unie. Vzhledem k neexistenci tvrzení i důkazů, podle nichž by vývoz výše uvedených vyvážejících výrobců do EU profitoval z nevybraných nebo vrácených poplatků z dovozu surovin (válcovaného drátu), je toto tvrzení nutno odmítnout. Mimoto takovou úpravu nelze obvykle provést, pokud dotčený vyvážející výrobce, jak je tomu u tohoto přezkumu, získává veškeré suroviny od domácích dodavatelů, a proto nehradí žádné dovozní poplatky.
(81)
Pokud jde o písmeno d), důkazy ve spisu o původním šetření prokázaly, že standardní povrchová vrstva u standardních spojovacích prostředků obsahovala chrom Cr3, což odpovídalo definici PCN, podle níž není do povrchové vrstvy přidán chrom VI. Dumpingová rozpětí byla proto znovu vyčíslena pro nejdražší typ chromového povrchu u vyvážených výrobků, a to bez úpravy vývozní ceny. Dva vyvážející výrobci tvrdili, že informace o povrchové úpravě se týkaly současné situace, a nikoli situace v OŠ. Toto tvrzení je mylné. Při inspekci provedené v průběhu původního šetření byly získány ověřené důkazy svědčící o tom, že všechny standardní spojovací prostředky prodávané během původního OŠ na indickém domácím trhu byly galvanicky pokovené.
(82)
Pokud jde o písmeno e), potvrzuje se, že dumpingová rozpětí byla vypočítána tak, že v případě, kdy k vývozní transakci neexistoval odpovídající prodej na domácím trhu, byla tato transakce z výpočtu dumpingu vyňata. Některé strany tvrdily, že pro vynětí některých vývozních transakcí z výpočtu dumpingového rozpětí neexistuje důvod. U všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však byla zjištěna natolik významná spojitost mezi prodejem na domácím trhu a vývozním prodejem, aby bylo zajištěno spravedlivé zastoupení prodeje uskutečněného různými stranami.
(83)
Pokud se jde o písmeno f), čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že indický výrobce neuvedl oprávněný důvod, proč Komisi nepovolil sdělit konkrétní informace týkající se kódů výrobků prodávaných na domácím trhu. Komise poskytla co nejvíce informací prostřednictvím řady poznámek ke spisu, informačních sdělení dostupných všem zúčastněným stranám a slyšení udělených čínské obchodní komoře i všem čínským vývozcům, kteří o ně požádali, a zároveň přitom respektovala pravidla důvěrnosti. Co se týče žádosti o zveřejnění kódů výrobků indického výrobce, předpokládá se, že zveřejnění těchto informací umožní ostatním stranám s přiměřenou přesností vypočítat ceny indického výrobce na domácím trhu, čemuž je třeba zabránit s ohledem na ochranu důvěrných obchodních informací. Nezajištění ochrany důvěrných informací by mohlo Komisi vystavit případným žalobám na náhradu škody a společnosti ve srovnatelných zemích, jejichž spolupráce je dobrovolná, odradit od spolupráce při šetřeních. Tato žádost byla proto zamítnuta.
2.8 Úpravy metodiky použité při výpočtu běžné hodnoty v konečném nařízení
(84)
Vzhledem ke stanoviskům vyjádřeným při tomto přezkumu čínskými vyvážejícími výrobci a týkajícím se určení typů výrobku při výpočtu běžné hodnoty výrobků z Indie, podle nichž jsou kromě rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti významnými parametry rovněž průměr, délka a povrchová úprava, a vzhledem ke slyšením i dialogu, probíhajícím za přítomnosti příslušného úředníka pro slyšení, byly údaje indického výrobce přezkoumány.
(85)
Po tomto přezkumu Komise mohla určit průměr i délku spojovacích prostředků prodávaných na indickém domácím trhu. Aby bylo možno provést spravedlivé srovnání těchto spojovacích prostředků s prostředky vyváženými z ČLR, byly průměr i délka rozděleny do několika rozmezí a běžná hodnota byla vypočítána pro každé rozmezí zvlášť. To bylo podrobně vysvětleno ve dvou informačních sděleních z 5. a 11. července 2012, která byla dána k dispozici všem zúčastněným stranám. Prostřednictvím rozmezí pro rozlišení hlavních rozměrů výrobků prodávaných indickým výrobcem tato metodika umožnila spravedlivé srovnání s vývozem od čínských společností, které požadovaly zúčastněné strany. Dva vyvážející výrobci následně tvrdili, že nemají úplné informace, neboť klasifikace je nejasná a nevhodná, a že tudíž nemají informace dostatečné k tomu, aby požadovali úpravu z důvodu fyzických rozdílů. Kromě těchto obecných prohlášení však tito dva vyvážející výrobci nepředložili žádný odůvodněný alternativní návrh ani ověřený důkaz. Příslušné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(86)
Sdružení evropských distributorů tvrdilo, že použití průměru a délky neodpovídá skutečnosti, a navrhlo alternativu, jež se týkala těchto dvou kritérií, aby se podle jeho názoru zamezilo vyřazení některých výrobků, aniž by však tento alternativní přístup něčím doložilo. Klasifikace navrhovaná Komisí žádné typy výrobků nevyřazovala (byly do ní zahrnuty všechny možné kombinace průměru a délky), a toto tvrzení tudíž nemohlo být dále prověřováno.
(87)
Bylo zjištěno, že všechny prodávané standardní spojovací prostředky byly galvanicky pokovené, a proto byla běžná hodnota vypočítána podle povrchové úpravy odpovídající PCN kódu „A“. V případě, že čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku nevyvezl spojovací prostředky s povrchovou úpravou typu A, byl použit nejbližší typ povrchové úpravy, aniž by byla jakkoli upravena vývozní cena.
(88)
Údaje o třídách pevnosti a rozdělení na standardní a speciální výrobky zůstaly nezměněny.
(89)
Dva vyvážející výrobci požadovali zásah úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce a poskytl záruku ohledně důvěrného charakteru jeho prodeje na domácím trhu, jakož i v otázce povrchové úpravy standardních spojovacích prostředků, přítomnosti chromu v povrchové vrstvě a získávání informací týkajících se délky a průměru standardních spojovacích prostředků. Poté, co úředník pro slyšení ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce, poskytl jasné odpovědi na otázky položené dvěma vyvážejícími výrobci. Zpráva úředníka pro slyšení byla zařazena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(90)
Navzdory výše uvedeným doplňujícím informacím, vysvětlením, slyšením a dialogu některé strany nadále tvrdily, že nemají informace k tomu, aby mohly požádat o úpravy k zajištění spravedlivého srovnání. Komise stranám poskytla podrobné informace o skupinách výrobků použitých při stanovení běžné hodnoty, jak to požadoval odvolací orgán (7). Komise navíc v prodloužené lhůtě od 30. května 2012 do 19. července 2012 poskytovala informace a odpovídala na všechny otázky vznesené všemi stranami. Mimoto byla všem stranám poskytnuta dodatečná lhůta 20 dnů k vyjádření připomínek ke konečnému zveřejnění.
(91)
Tytéž strany tvrdily, že Komise, v rozporu se zprávou odvolacího orgánu, odmítla poskytnout informace o konkrétních výrobcích indického výrobce, jež byly použity při stanovení běžné hodnoty, aniž by k tomu uvedla oprávněné důvody. Ustanovení čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody stanoví, že s informacemi, které jsou důvěrné nebo které jsou důvěrně poskytnuty, musí orgány provádějící šetření zacházet jako s důvěrnými informacemi. V tomto případě byly informace o typech výrobků prodávaných na domácím trhu indickým výrobcem poskytnuty jako důvěrné a příslušná společnost zopakovala svou žádost o důvěrné zacházení adresovanou Komisi, v níž konstatovala, že tyto informace nadále považuje za přísně důvěrné, jak uvádí 82. bod odůvodnění. Tyto strany také tvrdily, že Komise nebyla schopna poskytnout smysluplné nedůvěrné shrnutí informací poskytnutých indickým výrobcem, jak požadovaly zmíněné zprávy. Během pokračujícího dialogu však Komise, jak uvádí výše uvedené body odůvodnění, v mezích důvěrnosti zúčastněným stranám poskytla všechny relevantní informace týkající se indického výrobce, takže tyto mohly hájit své zájmy.
2.9 Určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, běžná hodnota, vývozní ceny, srovnání
(92)
Běžná hodnota byla vypočítána a srovnána s vývozní cenou výše uvedeným způsobem. Úpravy vývozní ceny byly provedeny za účelem odstranění cenových rozdílů v případě, že do povrchové vrstvy dotčených spojovacích prostředků byl přidán chrom VI. Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu jako při původním šetření.
2.10 Požadavky na úpravy na základě vlastností výrobku
(93)
Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení kvůli fyzickým rozdílům u různých typů dotčeného výrobku (šroubů se šestihrannou hlavou, vrutů do dřeva, svorníků atd.). Jelikož dotčený vyvážející výrobce kvůli důvěrnosti nemá přístup k úplným údajům o běžné hodnotě, spoléhala se příslušná společnost na vlastní vývozní ceny, aby ukázala, do jaké míry se liší ceny jednotlivých typů spojovacích prostředků.
(94)
Při původním šetření bylo srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny provedeno pomocí rozlišení mezi standardními a speciálními typy spojovacích prostředků, uvedeném v 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, a také pomocí určení třídy pevnosti. Celá kontrolní čísla výrobku (PCN) nebyla v tomto případě použita, protože výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl informace roztříděné podle PCN, jak bylo požadováno. Jedna z částí původního PCN měla sloužit k určení různých typů spojovacích prostředků podle toho, pod jaký kód KN spadají. Jelikož indický výrobce tyto informace neposkytl, nebylo při původním šetření možné tuto část využít ke srovnání.
(95)
Informace poskytnuté vyvážejícím výrobcem, tyto naznačovaly, že by mohl existovat důvod k úpravám kvůli rozdílům u různých typů spojovacích prostředků. Navrhovaná metoda však nebyla považována za vhodnou, jelikož příslušná společnost neposkytla přesné informace o typu výrobku roztříděné podle kódu KN, jak vysvětluje 34. bod odůvodnění a jak bylo původně požadováno. Jako alternativa byly zkoumány rozdíly v cenách výrobního odvětví Unie na trhu Unie, aby se zjistilo, zda mezi různými typy spojovacích prostředků existují cenové rozdíly. Informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie byly úplné a roztříděné podle PCN, jak bylo původně požadováno. Toto zkoumání potvrdilo, že ceny na trhu EU se liší podle typu spojovacího prostředku. Na základě toho bylo považováno za vhodné upravit běžné hodnoty tak, aby odrážely tyto rozdíly. Pro úpravy byla průměrná cena výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie vyčíslena jako „1“ a všem typům výrobků byla přidělena konkrétní hodnota v závislosti na vztahu mezi jejich cenou a průměrnou cenou. Tyto hodnoty byly poté vztaženy k běžné hodnotě použité při srovnání se všemi typy vyváženými vyvážejícím výrobcem.
(96)
Jelikož byly tyto úpravy provedeny na základě tržní hodnoty rozdílů ve fyzických vlastnostech výrobků na trhu EU, bylo považováno za vhodné provést podobné úpravy i při výpočtu dumpingových rozpětí všech vyvážejících výrobců.
(97)
Po zveřejnění obecného informačního dokumentu čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že Komise stále porušuje čl. 2 odst. 4 a čl. 6 odst. 2 a 4 antidumpingové dohody WTO tím, že včas neposkytla informace, na jejichž základě bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, a vyzvali Komisi, aby poskytla podrobné informace o typech výrobků použitých k určení běžné hodnoty a splnila tak svou povinnost umožnit čínským vyvážejícím výrobcům, aby hájili své zájmy a se vší znalostí věci bránili svůj zájem, a zajistit spravedlivé srovnání vývozních cen a běžné hodnoty na základě úplných informací. Zmíněné strany proto Komisi požádaly, aby znovu zvážila:
a)
poskytnutí úplného seznamu typů výrobků použitých k určení běžné hodnoty;
b)
zaručení, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích;
c)
poskytnutí důkazů o odůvodnění žádostí o úpravy;
d)
poskytnutí informací o tom, jak byly provedeny některé úpravy a
e)
zohlednění povinnosti EU přihlédnout ke všem vývozním transakcím.
(98)
Pokud jde o písmeno a), vzhledem k informacím poskytnutým prostřednictvím informačních sdělení ze dne 30. května 2012, 11. července 2012 a 13. července 2012, obecného informačního dokumentu odeslaného dne 31. července 2012, a zejména 77. až 96. bodu odůvodnění a slyšení konaných během konzultačního procesu, se má za to, že veškeré informace, které bylo možno poskytnout v mezích požadavků týkajících se důvěrnosti, byly zúčastněným stranám poskytnuty.
(99)
Pokud jde o písmeno b), týkající se nutnosti zaručit, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích, tímto aspektem se zabýval 78. bod odůvodnění. Vzhledem k neexistenci jakýchkoli nových důkazů a k pouhým tvrzením výše zmíněných stran o možné existenci spojovacích prostředků určených pro špičkové aplikace mimo automobilový průmysl se Komise domnívá, že informace uvedené ve spisu jsou dostatečně spolehlivé, aby bylo možné zaručit, že k určení běžné hodnoty použité ke srovnání s vývozními cenami zmíněného čínského vývozce byly použity pouze standardní spojovací prostředky.
(100)
Pokud jde o písmeno c) a tvrzení, podle nichž Komise neposkytla informace o tom, jak by čínští vyvážející výrobci mohli doložit své žádosti o úpravy související se „sledovatelností“, normu ISO 9000, míru závadnosti výrobku a ostatní kritéria, jakou jsou „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu, koeficient tření“ (viz 63. bod odůvodnění) a dovozní cla (viz 79. a 80. bod odůvodnění), Komise podotýká následující. Za prvé připomíná, že na tato kritéria upozornily zúčastněné strany, aniž by uvedly jakékoli další podrobnosti. Během slyšení pořádaného úředníkem pro slyšení dne 11. července 2012 Komise vyzvala zúčastněné strany, aby poskytly doplňující informace týkající se výše uvedených kritérií, žádné doplňující informace však poskytnuty nebyly. Co se týče žádosti o úpravy vývozních cen zohledňující cla na dovoz válcovaného drátu do Indie a obecně levnější přístup čínských vyvážejících výrobků k surovinám, Komise v 80. bodě odůvodnění podrobně vysvětlila, proč tuto úpravu nebylo možné akceptovat. Dále, jak uvádí 63. bod odůvodnění původního nařízení, cena hlavní suroviny - ocelového válcovaného drátu- v podstatě nevycházela z tržních hodnot. Bylo zjištěno, že ceny ocelových válcovaných drátů na domácím trhu byly výrazně nižší než ceny na jiných trzích. Tyto zkreslené ceny proto nemohou být použity jako základ pro úpravy, jak požadovaly zmíněné strany. Za těchto okolností Komisi není zřejmé, jaké další doplňující informace by podle mínění čínské obchodní komory a vyvážejícího výrobce mohly být poskytnuty k doložení těchto dvou žádostí o úpravy.
(101)
Pokud jde o písmeno d), Komise připomíná, že informace týkající se „typů výrobků vyráběných výrobci v EU, které byly použity k určení běžné hodnoty, a jejich cen, jakož i dopadu výsledných úprav na typy výrobků srovnatelného výrobce použité k určení běžné hodnoty“ jsou důvěrné a nemohou být poskytnuty. Čínská obchodní komora a jeden čínský vyvážející výrobce požadovali dodatečné vysvětlení toho, jak byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné ceny povrchové úpravy. Je však třeba poznamenat, že, jak uvádí 92. bod odůvodnění, Komise v příslušném informačním dokumentu uvedla, u kterých typů vyvážených výrobků byly úpravy provedeny, čímž zúčastněným stranám umožnila porozumět tomu, jakým způsobem byly úpravy provedeny.
(102)
Pokud jde o písmeno e) a údajnou nutnost přihlédnout při výpočtu dumpingu k veškerým srovnatelným vývozním transakcím, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání cen podle článku 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, Komise podotýká, že běžná hodnota použitá pro určení dumpingových rozpětí byla upravena právě v návaznosti na žádost a návrhy předložené zmíněnými stranami. Použitá metoda byla vysvětlena v 93. až 96. bodě odůvodnění a důvody pro vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu popsané v 107. a 108. bodě odůvodnění jsou zcela v souladu s článkem 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, který pojednává o srovnatelných vývozních transakcích. V tomto případě byly pro srovnání použity veškeré srovnatelné transakce (určené dle typu výrobku). Vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu tedy bylo odůvodněné.
(103)
Po zveřejnění obecných informací dva čínští vyvážející výrobci zopakovali své tvrzení, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajné rozdíly v účinnosti spotřeby surovin a snazší přístup k surovinám, účinnější spotřebu elektrické energie a nižší produktivitu na zaměstnance. Připomíná se, že v původním šetření nebylo žádnému z čínských vyvážejících výrobců přiznáno s zacházení jako v tržním hospodářství a struktura jejich nákladů nevychází z tržních hodnot, které lze použít jako základ pro úpravy, zejména pokud jde o přístup k surovinám. Dále je třeba poznamenat, že bylo zjištěno, že výrobní postupy v ČLR jsou srovnatelné s postupy indického výrobce a že výše zmíněné rozdíly jsou velmi malé. V tomto případě bylo zjištěno, že indický výrobce na indickém domácím trhu soutěžil s mnoha jinými výrobci a má se za to, že jeho ceny plně odrážely situaci na domácím trhu. Jak uvádí 41. bod odůvodnění, ke stanovení běžné hodnoty musela být použita náhrada za náklady a ceny výrobců ve fungujících tržních ekonomikách.
(104)
Titíž dva čínští vyvážející výrobci tvrdili, že při shrnutí údajů o průměru a délce Komise neměla ke srovnání používat rozmezí, nýbrž samotná čísla udávající délku a průměr. Za prvé, jak uvádí 70. bod odůvodnění, Komise v reakci na slyšení s týmiž stranami konané dne 26. června 2012 souhlasila s rozdělením údajů o průměru a délce do rozmezí, aby byl zohledněn dopad fyzických vlastností na ceny výrobků. Zmíněné strany samy navrhly některá možná rozmezí, avšak Komise během slyšení naznačila, že tato navrhovaná rozmezí by měla být změněna, aby bylo možné všem vyváženým typům výrobků přiřadit jim co nejvíce podobné typy výrobků indického výrobce. Za druhé, zmíněné strany ve svém prohlášení učiněném během slyšení konaného dne 3. července 2012 pro příklad uvedly, že průměr má jen malý dopad na spotřebu surovin. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
2.11 Dumpingová rozpětí
(105)
Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny.
(106)
Konečné dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, je pro vyvážejícího výrobce, který je předmětem tohoto přezkumu, stanoveno takto:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Pozměněná konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, jsou stanovena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Současné dumpingové rozpětí
Pozměněné dumpingové rozpětí
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
78,1 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
115,4 %
74,1 %
(108)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že při výpočtu jeho dumpingového rozpětí by celková zjištěná výše dumpingu měla být vyjádřena jako procentní podíl z celkové hodnoty CIF všech vývozních transakcí, a nikoli jako procentní podíl z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu. Jiný postup by podle názoru této společnosti znamenal předpoklad dumpingu u těch vývozních transakcí, které nebyly použity při určení dumpingu.
(109)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty bylo provedeno na základě váženého průměru pouze u typů vyvezených čínským vyvážejícím výrobcem, jimž odpovídající typ byl vyroben a prodán indickým výrobcem. To bylo považováno za nejspolehlivější způsob stanovení případné úrovně dumpingu tohoto vyvážejícího výrobce. Pokus přiřadit všechny ostatní vyvážené typy k jim velmi podobným typům indického výrobce by býval vedl k nepřesným zjištěním. Z tohoto důvodu je správné vyjádřit výši zjištěného dumpingu jako procentní podíl z těch vývozních transakcí, jež byly použity při výpočtu výše dumpingu - toto zjištění se považuje za reprezentativní pro všechny vyvážené typy. Tentýž přístup byl uplatněn také při výpočtu dumpingových rozpětí ostatních vyvážejících výrobců.
3. Vymezení výrobního odvětví Unie
(110)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila definici výrobního odvětví Unie, aby byla zohledněna doporučení uvedená ve zprávách OŘS, jež naznačovaly, že EU jednala v rozporu s čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO tím, že z definice výrobního odvětví Unie vyřadila ty výrobce, kteří nechtěli být zařazeni do vzorku, a tím, že hranici 25 % stanovenou v čl. 4 odst. 1 základního nařízení automaticky považovala za „podstatnou část“ celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. V odstavci 430 zprávy odvolacího orgánu vydané dne 15. července 2011 se uznává, že „roztříštěnost výrobního odvětví spojovacích prostředků však mohla zapříčinit takto malý podíl daný nemožností získat více informací za předpokladu, že postup, kterým Komise vymezila příslušné výrobní odvětví, nevedl k podstatnému nebezpečí zkreslení. […] omezením definice domácího výrobního odvětví na výrobce ochotné být součástí vzorku Komise vyřadila výrobce, kteří poskytli relevantní informace“ (zdůraznění aut.). Právě tito posledně jmenovaní výrobci jsou nyní do definice výrobního odvětví Unie zahrnováni.
(111)
Při původním šetření bylo zjištěno, že výroba výrobců v Unii, kteří souhlasili se zařazením do vzorku a plně spolupracovali při původním šetření, tvořila 27,0 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. Mělo se tedy za to, že tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(112)
V návaznosti na závěry zpráv OŘS a na základě všech platných podání obdržených od všech výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodu i) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (8), a bez ohledu na to, zda uvedli, že jsou připraveni být součástí vzorku, Komise vypočítala, že výrobní odvětví Unie v roce 2006 ve skutečnosti tvořilo 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(113)
Poté, co Komise přezkoumala definici výrobního odvětví Unie, ověřila, zda procentní podíl spojovacích prostředků vyrobených tímto odvětvím na celkové odhadované výrobě představuje podstatnou část ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO.
(114)
Jak uvádí 112. bod odůvodnění konečného nařízení, šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí v Unii velké množství výrobců, odhadované na více než 300 převážně malých a středních podniků (dále jen „MSP“), ale zahrnující také několik větších společností či skupin společností. V době zahájení původního šetření Komise kontaktovala všechny tyto známé výrobce a požádala je, aby se účastnili šetření a poskytli některé informace o své činnosti. Ani oznámení o zahájení řízení zveřejněné při zahájení původního šetření ani průvodní dopis zaslaný v den zahájení řízení všem známým výrobcům v EU se nezmiňovaly o tom, že informace předložené výrobci v EU, kteří nechtěli spolupracovat, nebudou brány v úvahu.
(115)
Jak bylo uvedeno, většinu výrobců spojovacích prostředků v EU tvoří malé podniky, ne-li mikropodniky (rodinné firmy), které mají obvykle omezené prostředky, včetně finančních a lidských zdrojů, nejsou členy vnitrostátních ani unijních sdružení, která by je mohla během šetření reprezentovat, a jak tomu u MSP často bývá, nemají prostředky na to, aby si najaly specializované obchodní právníky a účetní. Malé společnosti mají rovněž vážné obavy týkající se ochrany jejich důvěrných údajů v průběhu těchto šetření, kterou považují za zcela zásadní. Přesto se přihlásil nemalý počet výrobců (celkem 63 výrobců v EU), kteří poskytli požadované informace. Je třeba poznamenat, že k těmto výrobcům patřily jak MSP, tak větší společnosti rozmístěné po celé EU. S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu, lze tyto výrobce, kteří představovali 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v EU, považovat za podstatnou část celého výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO. Jelikož se navíc, jak bylo uvedeno, všichni největší známí výrobci v EU přihlásili ve lhůtě stanovené v původním oznámení o zahájení řízení, lze vzorek vybraný při původním šetření pokládat za reprezentativní, a to i po zahrnutí dalších 18 výrobců v EU do definice výrobního odvětví Unie.
(116)
Čínská obchodní komora tvrdila, že Komise nemůže používat pouze údaje získané od výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v 112. bodu odůvodnění, neboť někteří výrobci v EU se mohli rozhodnout, že se nepřihlásí, jelikož nechtěli být součástí vzorku, a tudíž věděli, že jejich odpovědi nebudou brány v úvahu. Sdružení čínských vývozců požádalo Komisi, aby „celý proces výběru znovu zopakovala a kontaktovala všechny výrobce v EU, aniž by se zmiňovala o tom, že výrobci musí být ochotni stát se součástí vzorku“ (9). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se však mělo za to, že není třeba znovu zahajovat proces výběru konečného vzorku, jelikož největší známí výrobci v EU se přihlásili ve fázi zahájení řízení. Po zveřejnění informací čínská obchodní komora zopakovala své tvrzení, že nelze vyloučit, že mnozí výrobci na dotazník pro výběr vzorku zkrátka neodpověděli „právě proto, že věděli, že jejich neochota být součástí vzorku automaticky povede k jejich vyřazení z definice domácího výrobního odvětví“. Je třeba podotknout, že tytéž argumenty během původního šetření uváděli čínští vyvážející výrobci a evropští dovozci, kteří protestovali proti stávajícímu vzorku. Jak je vysvětleno ve 26. bodě odůvodnění konečného nařízení, Komise po zahájení řízení kontaktovala velké množství výrobců v Unii a jen několik z nich odpovědělo. Je třeba podotknout, že o jejich možném zařazení či nezařazení do konečného vzorku se Komise vůbec nezmínila. Případné zařazení výrobců v Unii do konečného vzorku ve skutečnosti nemělo žádný vliv na jejich rozhodnutí přihlásit se během řízení, neboť jejich rozhodnutí bylo motivováno jinými faktory, které jsou zdůrazněny v 115. bodě odůvodnění. Žádost adresovaná Komisi, podle níž měla Komise posouzení újmy provést znovu, byla proto zamítnuta.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(117)
V návaznosti na zprávy byla na úrovni výrobního odvětví Unie, vymezené ve 114. bodu odůvodnění, přezkoumána zjištění o újmě týkající se vývoje výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, jednotkových cen, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity, a to na základě informací shromážděných od 6 výrobců zařazených do vzorku a dalších 57 výrobců, kteří jsou nyní součástí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o ostatní ukazatele újmy zjištěné u vybraného výrobního odvětví Unie, informace o zásobách, ziskovosti, peněžním toku, investicích, návratnosti investic, schopnosti získat kapitál a mzdách byly získány z ověřených odpovědí šesti výrobců zařazených do vzorku na dotazník, a proto se příslušná zjištění tímto přezkumem potvrzují.
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(118)
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie se na základě všech dostupných informací (viz 112. bod odůvodnění) vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem výroby (v Mt)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Index
100
107
100
106
110
Výrobní kapacita (v Mt)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Index
100
102
105
107
110
Využití kapacity (v %)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Navzdory značnému nárůstu poptávky o 29 % mezi rokem 2004 a OŠ objem výroby výrobního odvětví Unie po celé posuzované období kolísal a v OŠ byl o 9 % vyšší než v roce 2003, oproti 6 % při původním šetření, tj. byl nadále výrazně nižší než nárůst poptávky činící 29 %.
(120)
Pokud jde o výrobní kapacitu a využití kapacity, závěry, k nimž dospělo původní šetření, se potvrdily, i když na základě jiného souboru údajů (viz 130. až 133. bod odůvodnění konečného nařízení).
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrné jednotkové ceny v Unii
(121)
Níže uvedené údaje představují prodej výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům v Unii na základě všech dostupných informací (o objemu a hodnotě):
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v tis. EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Index
100
106
111
121
130
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v Mt)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Index
100
111
105
114
114
Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie v Unii (v EUR/Mt)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Index
100
96
106
106
114
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (%)
není k dispozici
28 %
27 %
24 %
22 %
Index
není k dispozici
100
96
86
80
(122)
Pozměněné údaje uvedené v tabulce výše potvrzují zjištění zmíněná ve 137. až 140. bodě odůvodnění konečného nařízení vzhledem k tomu, že jsou potvrzeny všechny závěry o vývoji újmy. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, místo 12 % zjištěných při původním šetření, a jeho hodnota se zvýšila o 30 %, místo 21 %. Ve skutečnosti byl zjištěn velmi podobný vývoj jako při původním šetření. Tentýž pokles objemu prodeje v letech 2004 a 2005 potvrzuje závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle něhož se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít zvýšení spotřeby v Unii, a podíl výrobců v Unii na trhu se tak za méně než 3 roky snížil o 20 %.
4.3 Zaměstnanost a produktivita
(123)
Zaměstnanost a produktivita se ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Počet zaměstnanců
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Index
100
111
114
114
114
Produktivita (Mt/zaměstnanec)
65
63
58
61
63
Index
100
97
89
93
96
4.4 Závěr ohledně újmy
(124)
Vhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrdily závěry zmíněné v 153. až 161. bodě odůvodnění konečného nařízení.
5. Objem dumpingového dovozu
(125)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise vzala v úvahu závěry zpráv OŘS naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(126)
Komise následně přezkoumala své posouzení újmy vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci se v OŠ dumpingu nedopustili. Je třeba připomenout, že při původním šetření nebyl dumping zjištěn u dvou čínských vyvážejících výrobců. Jak uvádí 105. bod odůvodnění, při tomto přezkumu byl zjištěn další vyvážející výrobce, který se dumpingu nedopustil. Celkový objem dovozu těchto tří vyvážejících výrobců se v OŠ pohyboval pouze mezi 0,01 % až 0,40 % celkového dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Analýza újmy týkající se vývoje dovozu z ČLR, jež byla provedena na základě objemu dumpingového dovozu s vyloučením nedumpingového dovozu ukázala pouze zanedbatelné změny ve vývoji popsaném v 121. bodě odůvodnění konečného nařízení.
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v Mt)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Index
100
137
179
225
267
Podíl ČLR na trhu
není k dispozici
17 %
22 %
23 %
25 %
Zdroj: Eurostat.
6. Příčinná souvislost - vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(127)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí, aby zohlednila závěry zpráv naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO tím, že vycházela ze statistických údajů o celkovém vývozu uváděných Eurostatem místo konkrétní vývozní výkonnosti výrobního odvětví EU.
(128)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie byla analyzována v 175. bodě odůvodnění konečného nařízení. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v roce 2006 představoval pouze 11 % celkové výroby obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie. Jak ale upozorňují zprávy OŘS, použité údaje se týkaly vývozu všech výrobců do Unie, zjištěného dle údajů Eurostatu, a nikoli vývozu výrobního odvětví Unie. V návaznosti na zprávy OŘS Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí a zkoumala, zda vývozní výkonnost nově vymezeného výrobního odvětví Unie mohla být jedním z činitelů způsobené újmy. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v OŠ představoval pouze 3,7 % výroby obdobného výrobku nově vymezeným výrobním odvětvím Unie, spíše než 11 %, jak uvádí 175. bod odůvodnění konečného nařízení. Tento vývoz se mezi rokem 2003 a OŠ zvýšil přibližně o 4 %. Tento vývoz se mimoto důsledně uskutečňoval za ceny, které byly výrazně vyšší než prodejní ceny na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v Mt)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Index
100
120
108
107
104
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v tis. EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Index
100
118
112
124
117
Jednotková cena: (EUR/Mt):
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Lze tedy vyvodit závěr, že výkonnost vývozu do třetích zemí nebyla u výrobního odvětví Unie zdrojem podstatné újmy. Potvrzuje se proto konečný závěr uvedený v 184. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle nějž dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. Zacházení s důvěrnými informacemi
(130)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise se zavázala znovu posoudit závěry učiněné na základě rozhodnutí ve zprávách naznačujících, že EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi.
(131)
V návaznosti na zprávy Komise vyzvala dva příslušné výrobce v Unii, aby uvedli řádné důvody, proč nebyly důvěrné informace doplněny o shrnutí, které nemá důvěrnou povahu. Tito dva výrobci veřejně poskytli doplňující informace a v případě, že určitou informaci nebylo možno shrnout, konstatovali, proč tomu tak je. Informace poskytnuté těmito výrobci byly zaslány všem zúčastněným stranám. Jedno sdružení zastupující dovozce v Evropské unii tvrdilo, že informace poskytnuté dvěma zmíněnými výrobci v Unii jsou nesrozumitelné a že je nebude možné zkontrolovat pomocí údajů veřejně dostupných na stránkách Eurostatu. K tomuto argumentu je třeba poznamenat, že jelikož se informace poskytnuté oněmi dvěma výrobci týkají konkrétních společností, je nepravděpodobné, že existuje nějaký veřejný zdroj, který by umožnil provést křížovou kontrolu.
(132)
Čínská obchodní komora a Sdružení evropských distributorů tvrdily, že poskytnuté doplňující informace jsou neúplné, neboť v tabulkách 22, 23 a 32 až 34 stále chybí některé údaje, což neodpovídá způsobu, jakým by měly být uplatněny závěry OŘS. Po zveřejnění těchto doplňujících informací nedůvěrné povahy nebyly obdrženy žádné další připomínky. Jelikož tabulky 32 až 34 obsahují podrobné údaje o prodeji a nákladech vynaložených dotčenou společností, byly tyto informace, jež mají důvěrnou povahu, shrnuty, aby byly poskytnuty určité informace o jejich obsahu, aniž by došlo ke zveřejnění důvěrných informací. Ostatní informace označené za chybějící v tabulce 22 (druhy dodaných surovin a objem zakoupené suroviny) a v tabulce 23 (uvedeny jsou pouze indexované hodnoty rozpětí zisku před zdaněním, a nikoli samostatné údaje o prodeji v EU a mimo ni) byly dotčenou společností v Unii znovu předloženy, aby bylo možno těmto informacím správně porozumět, a příslušná odpověď byla přiložena ke spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. Na závěr se má za to, že doporučení ve zprávách týkajících se této záležitosti byla beze zbytku provedena.
(133)
Sdružení evropských distributorů dále tvrdilo, že z tabulky 24 dodané výrobcem v Unii nebylo možno vyvodit závěr, že tato společnost utrpěla podstatnou újmu, neboť tabulka ukazuje stálý nárůst zisku, využití kapacity a výkonu. Komise přesto opět provedla posouzení újmy pomocí údajů o šesti výrobcích v EU zařazených do vzorku a dospěla k závěru, že k podstatné újmě došlo, jak potvrzuje 124. bod odůvodnění. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené.
(134)
Konečně, jak uvádí 6. bod oznámení o zahájení řízení, v návaznosti na zjištění týkající se čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvního pododstavce antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi, Komise dne 30. května 2012 zveřejnila údaje Eurostatu o celkové výrobě spojovacích prostředků v EU, jak byly původně předloženy.
8. Ostatní doporučení a rozhodnutí
(135)
Jak je uvedeno v oznámení, Komise se zavázala zvážit připomínky zúčastněných stran v šetření týkajícím se spojovacích prostředků, které tvrdí, že byly poškozeny zveřejněním zjištění týkajících se přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo jakýchkoli jiných doporučení či rozhodnutí OŘS.V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS Komise jedné společnosti přiznala individuální zacházení.
F. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(136)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o výše uvedených zjištěních. Po poskytnutí informací jim byl rovněž dán čas pro podání připomínek a stanovisek. Po poskytnutí informací bylo obdrženo několik připomínek.
(137)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 91/2009, by měla být zachována a že dovoz od společnosti Bulten Fasteners China by měl podléhat clu ve výši 0 %.
G. ZÁVĚR
(138)
Na základě výše uvedeného přehodnocení je učiněn závěr, že škodlivý dumping zjištěný při původním šetření byl potvrzen. Jednomu vyvážejícímu výrobci však bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s doporučeními ve zprávách OŘS, která se týkají čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Ustanovení čl. 1 odst. 2 konečného nařízení by tedy mělo být změněno. Tentýž článek by měl být změněn také proto, aby zohlednil pozměněná antidumpingová cla, jež jsou pro některé společnosti uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 konečného nařízení vyčíslena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečná opatření
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
85,0 %
74,1 %
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tabulka uvádějící sazby konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 91/2009 se nahrazuje touto tabulkou:
„Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1 %
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 4. října 2012.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 924/2012 AL CONSILIULUI
din 4 octombrie 2012
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 91/2009 privind impunerea unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 al Consiliului din 23 iulie 2001 privind măsurile pe care Comunitatea le poate lua ca urmare a unui raport adoptat de Organul de soluționare a litigiilor al OMC privind măsurile antidumping sau antisubvenții (1) (denumit în continuare „regulamentul de abilitare al OMC”), în special articolul 1,
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. MĂSURI ÎN VIGOARE
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009 (2), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză (denumit în continuare „regulamentul definitiv”).
B. RAPOARTELE ADOPTATE DE ORGANUL DE SOLUȚIONARE A LITIGIILOR AL OMC
(2)
La 28 iulie 2011, Organul de soluționare a litigiilor (OSL) al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) a adoptat raportul Organului de apel și raportul grupului special, astfel cum a fost modificat de raportul Organului de apel, în cauza „Comunitățile Europene - Măsuri antidumping definitive privind anumite elemente de fixare din fier sau oțel din China” (3) (denumite în continuare „rapoartele”). În aceste rapoarte, s-a constatat, printre altele, că UE a acționat de o manieră incompatibilă cu:
-
articolele 6.10 și 9.2 din Acordul antidumping al OMC în ceea ce privește articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (4) („regulamentul de bază”), astfel cum a fost aplicat în ancheta privind importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „ancheta privind elementele de fixare”);
-
articolele 6.4, 6.2 și 2.4 din Acordul antidumping al OMC cu privire la anumite aspecte ale stabilirii dumpingului în cadrul anchetei privind elementele de fixare;
-
articolul 4.1 din Acordul antidumping al OMC cu privire la definiția industriei Uniunii în cadrul anchetei privind elementele de fixare;
-
articolele 3.1 și 3.2 din Acordul antidumping al OMC cu privire la analizarea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping în cadrul anchetei privind elementele de fixare;
-
articolele 3.1 și 3.5 din Acordul antidumping al OMC cu privire la analiza legăturii de cauzalitate în cadrul anchetei privind elementele de fixare; și
-
articolele 6.5 și 6.5.1 din Acordul antidumping al OMC cu privire la tratarea informațiilor confidențiale în cadrul anchetei privind elementele de fixare.
C. PROCEDURĂ
(3)
La 6 martie 2012, pe baza regulamentului de abilitare al OMC, a fost deschisă o reexaminare prin publicarea unui aviz (5) în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de deschidere”). Comisia Europeană a informat părțile la ancheta care a condus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 91/2009 (denumită în continuare „ancheta inițială”) cu privire la reexaminare și la modul în care se intenționa să se ia în considerare constatările rapoartelor în ceea ce privește regulamentul definitiv.
D. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
(4)
Produsul în cauză constă în anumite elemente de fixare din fier sau oțel, altele decât elementele de fixare din oțel inoxidabil, precum: șuruburi pentru lemn (cu excepția tirfoanelor), șuruburi autofiletante, alte șuruburi și buloane cu cap (împreună sau nu cu piulițele sau șaibele aferente, dar cu excepția șuruburilor realizate din bare, tije, profile ori sârme, cu secțiunea plină și diametrul sub 6 mm și cu excepția șuruburilor și buloanelor pentru fixarea elementelor de cale ferată) și șaibe originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „elemente de fixare” sau „produsul în cauză”).
(5)
Produsul în cauză se încadrează în prezent la codurile NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 și ex 7318 22 00.
(6)
Rapoartele nu afectează constatările menționate în considerentele 40-57 din regulamentul definitiv cu privire la produsul în cauză și produsul similar.
E. CONSTATĂRILE REEXAMINATE PE BAZA RAPOARTELOR
(7)
Așa cum se precizează în avizul de deschidere, Comisia a reevaluat constatările definitive din cadrul anchetei inițiale, luând în considerare recomandările și hotărârile OSL. Această reevaluare a fost bazată pe informațiile colectate în cadrul anchetei inițiale și pe informațiile colectate după publicarea avizului.
(8)
Ancheta inițială privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2006 și 30 septembrie 2007 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). În ceea ce privește parametrii relevanți pentru evaluarea prejudiciului, s-au analizat datele din perioada începând cu 1 ianuarie 2003 până la sfârșitul perioadei de anchetă (interval denumit în continuare „perioada luată în considerare”).
(9)
Obiectivul prezentului regulament este de a corecta aspectele din regulamentul definitiv considerate a fi incoerente în rapoartele adoptate de OSL și de a pune în conformitate regulamentul definitiv cu recomandările și hotărârile OSL.
1. Tratamentul individual: aplicarea articolului 9 alineatul (5) în regulamentul definitiv
(10)
Prezenta secțiune prezintă constatările reexaminate din cadrul anchetei inițiale cu privire la recomandările și hotărârile rapoartelor, conform cărora UE a acționat într-un mod incompatibil cu articolele 6.10 și 9.2 din Acordul antidumping al OMC cu privire la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, astfel cum a fost aplicat în ancheta inițială privind elementele de fixare.
(11)
Astfel cum s-a menționat în considerentele 81 și 84 din regulamentul definitiv, s-a constatat că toți cei cinci producători-exportatori incluși în eșantion, precum și trei producători-exportatori examinați individual care au solicitat tratament individual („TI”) au îndeplinit toate cerințele pentru a beneficia de tratament individual în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Astfel cum s-a menționat la considerentele 62 și 78 din regulamentul definitiv, patru producători-exportatori care au făcut inițial parte din eșantion, precum și o societate care a beneficiat de examinare individuală au fost considerate societăți care nu au cooperat, deoarece au prezentat informații incompatibile cu elementele de probă în cursul anchetei.
(12)
În lumina recomandărilor privind articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază conținute în rapoarte, Comisia a invitat producătorii-exportatori din Republica Populară Chineză să se manifeste și să furnizeze informațiile necesare pentru reexaminarea situației lor actuale dacă exporturile lor către Uniunea Europeană fac în prezent obiectul măsurilor antidumping în vigoare la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză și dacă au considerat că au fost descurajați să coopereze și să solicite TI în ancheta inițială din cauza sarcinii administrative generate de aceasta sau pentru că au considerat că nu îndeplineau toate criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(13)
Comisia a invitat producătorii respectivi să declare dacă consideră că au fost descurajați să coopereze și să solicite TI în ancheta inițială din cauza sarcinii administrative generate de aceasta sau pentru că au considerat că nu îndeplineau toate criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Părțile interesate respective au fost invitate să se manifeste în termen de 30 de zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze următoarele două informații:
-
dacă consideră că au fost descurajați să coopereze și să solicite TI la momentul deschiderii anchetei inițiale; și
-
să ofere informații privind volumul exporturilor către Uniunea Europeană și privind prețurile de export din perioada de anchetă, utilizate în cadrul anchetei inițiale.
(14)
Unii producători-exportatori din RPC și-au exprimat îngrijorarea cu privire la procedura de punere în aplicare a rapoartelor OSL prezentată în avizul de deschidere. Ei au subliniat în special că, în opinia lor, termenele limită publicate erau prea scurte. Ei au susținut că producătorii-exportatori au fost supuși unei sarcini administrative nejustificate, care a avut un efect de descurajare și i-a împiedicat să beneficieze de tratament individual.
(15)
Îngrijorarea exprimată de către producătorii-exportatori respectivi a fost considerată nefondată. Comisia a considerat termenul limită ca fiind adecvat, având în vedere sarcina administrativă și cantitatea mică de informații solicitate. Avizul de deschidere a explicat că reexaminarea situației actuale a unui producător-exportator va fi luată în considerare după primirea cererii cuprinzând următoarele informații:
-
o simplă declarație în care se afirmă că producătorul-exportator consideră că a fost descurajat și, prin urmare, nu a cooperat și nu a solicitat acordarea TI; și
-
cifre de bază arătând că acesta a exportat produsul în cauză către UE în cursul perioadei de anchetă inițială.
(16)
Singurul scop al solicitării acestor informații a fost să permită Comisiei să identifice acei producători-exportatori care ar fi putut să coopereze și să solicite TI în cursul anchetei inițiale, dar care au considerat că au fost descurajați să facă acest lucru. Un termen limită de 30 de zile a fost considerat adecvat pentru a răspunde la cererea de a furniza o declarație simplă și cifre de bază și nu poate fi considerat ca reprezentând o sarcină administrativă disproporționată. Camera de Comerț din China și un producător-exportator chinez au susținut că, prin solicitarea informațiilor menționate în considerentul 15 de mai sus, Comisia a impus condiții asupra producătorilor-exportatori chinezi, deși TI ar trebui să fie acordat din oficiu în conformitate cu articolele 6.10 și 9.3 din Acordul antidumping al OMC. Această abordare este contrară recomandărilor rapoartelor OSL și aceste părți au invitat Comisia să contacteze producătorii-exportatori chinezi ex officio și să indice că vor beneficia de TI. În această privință, Comisia consideră că, prin publicarea avizului de deschidere care a fost trimis tuturor producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți, asociațiilor lor profesionale și autorităților naționale, Comisia a contactat toți producătorii-exportatori chinezi, invitându-i să se manifeste în termen de 30 de zile dacă au efectuat exporturi în cursul perioadei de anchetă inițială și nu s-au făcut cunoscuți în cursul anchetei inițiale. Această ultimă chestiune nu ar trebui considerată ca fiind o „condiție” în sensul unui „test”, cum au afirmat părțile respective, ci mai degrabă ca o simplă declarație arătând că aceștia au fost efectiv vizați de ancheta inițială. În fine, ar trebui remarcat faptul că întrebările privind produsele exportate sunt necesare în scopul de a verifica dacă eșantionul ales inițial trebuie să fie modificat și nu sunt legate de tratamentul individual. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(17)
Din cele cincisprezece societăți care s-au manifestat în urma publicării avizului de deschidere și s-au informat în termenul limită:
-
zece societăți au fost producători-exportatori care s-au manifestat deja și au cooperat în cadrul anchetei inițiale. Aceasta arată că nu au fost descurajați să coopereze și să solicite TI în ancheta inițială și situația lor, prin urmare, nu a putut fi reexaminată în contextul revizuirii actuale; una dintre aceste zece societăți care a solicitat o reexaminare a taxelor sale actuale a fost invitată să prezinte Comisiei o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază;
-
o societate era un nou producător-exportator (nu a exportat către UE în cursul anchetei inițiale). Prin urmare, această societate nu a fost în măsură să coopereze și să solicite TI în cadrul anchetei inițiale din acest motiv. Aceasta a fost informată cu privire la procedurile de solicitare a tratamentului rezervat noilor producători-exportatori în conformitate cu articolul 2 din regulamentul definitiv;
-
s-a considerat că două societăți nu sunt producători-exportatori, ci societăți comerciale, prin urmare au fost informate că nu sunt vizate de prezenta reexaminare;
-
doi producători-exportatori au afirmat că au respectat criteriile și au solicitat ca situația lor să fie examinată. Cu toate acestea, una dintre aceste societăți și-a retras ulterior cererea.
(18)
Societățile care au solicitat informații au avut posibilitatea de a prezenta observații asupra informațiilor care le-au fost comunicate.
(19)
S-a constatat că producătorul-exportator care a afirmat că a respectat criteriile și a solicitat ca situația sa să fie examinată respectă criteriile stabilite la punctul 1 din avizul de deschidere. De asemenea, acest producător-exportator a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, afirmând că dacă nu ar fi fost descurajat să coopereze în cursul anchetei inițiale, ar fi solicitat un astfel de tratament. Având în vedere că, în cursul anchetei inițiale, toți producătorii-exportatori care au făcut o astfel de cerere au fost examinați individual, cererea sa a fost acceptată, pentru a se respecta egalitatea de tratament.
(20)
La 6 iunie 2012 a fost publicat un aviz (6) care a anunțat reexaminarea situației curente a producătorului-exportator Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (denumit în continuare „BFC”). Cantitățile exportate de către acest producător-exportator în PA s-au ridicat la mai puțin de 0,4 % din exporturile totale din RPC în cursul PA. Având în vedere acest lucru, Comisia a considerat că nu este necesar să modifice eșantionul inițial de producători-exportatori. A fost trimis un chestionar producătorului-exportator din RPC și societăților sale afiliate din UE implicate în revânzarea produsului în cauză în cursul anchetei inițiale.
(21)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea dumpingului și a efectuat verificări la sediul următoarelor societăți:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Suedia;
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Germania.
(22)
Comisia a concluzionat că societății BFC ar trebui să i se acorde TI în conformitate cu recomandările din rapoartele OSL privind articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
2. Anumite aspecte legate de stabilirea dumpingului în anchetele privind elementele de fixare
(23)
Prezenta secțiune prezintă constatările reexaminate din cadrul anchetei inițiale cu privire la recomandările și hotărârile rapoartelor, conform cărora UE a acționat într-un mod incompatibil cu articolele 6.4, 6.2 și 2.4 din Acordul antidumping al OMC cu privire la anumite aspecte legate de stabilirea dumpingului în ancheta inițială privind elementele de fixare.
(24)
În cadrul dialogului deschis avut cu unii producători-exportatori chinezi și Camera de Comerț, părțile au primit informații mai detaliate privind caracteristicile produselor vândute de către producătorul indian cooperant, pentru a răspunde recomandărilor OSL ale OMC privind articolele 6.4, 6.2 și 2.4 din Acordul antidumping al OMC, astfel cum s-a menționat la considerentele 28-53 de mai sus. Aceste informații au vizat în special caracteristicile produsului care au fost considerate a fi pertinente în vederea determinării valorii normale și care au fost utilizate în comparația cu produsul în cauză, și anume faptul că vânzările interne din India au fost împărțite în vânzări „standard” și vânzări „speciale” și clasa de rezistență identificată pentru fiecare tranzacție. O valoare normală pe kg a fost apoi calculată pentru fiecare clasă de rezistență, astfel cum a fost identificată în tabelul cu numerele de control ale produsului (NCP).
(25)
Comisia s-a concentrat pe două elemente esențiale de comparație, și anume clasa de rezistență și distincția dintre elementele de fixare standard și cele speciale, astfel cum se menționează în considerentele 48-50 din regulamentul definitiv. Distincția dintre elementele de fixare speciale și cele standard a fost adăugată ca un nou element de comparație în cursul anchetei și clasa de rezistență a fost utilizată ca un alt criteriu de comparație principal, astfel cum a fost prezentat de către majoritatea producătorilor-exportatori chinezi în cursul anchetei inițiale.
(26)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 56 din regulamentul definitiv, elementele de fixare standard produse în țara analogă au putut fi comparate cu elementele de fixare exportate către UE de către producătorii din RPC incluși în eșantion, dat fiind că s-a constatat că aveau aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază ca și produsele exportate din RPC.
(27)
Valoarea normală a fost exprimată la nivel franco fabrică, modificată pentru a ține seama de efectul asupra prețurilor al controlului calității efectuat de producătorul indian și care nu s-a realizat în China. Au rezultat, prin urmare, două liste de valori normale exprimate în yuan chinezesc (CNY) per kg pe clasă de rezistență, una pentru elementele de fixare standard și alta pentru elementele de fixare speciale.
2.1. Nota de informare din 30 mai 2012
(28)
La 30 mai 2012, toate părțile interesate au primit informații suplimentare cu privire la tipurile de produse utilizate pentru a compara valoarea normală și prețul de export. Așa cum s-a precizat în avizul de deschidere, toate părțile interesate au primit informații mai detaliate privind caracteristicile produsului care au fost considerate ca fiind pertinente pentru stabilirea valorii normale.
(29)
Nota de informare s-a referit la valoarea normală care a fost stabilită pe baza prețurilor produsului în cauză vândut pe piața internă de producătorul indian cooperant. În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu au obținut statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață trebuia să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară analogă. Doi producători indieni au acceptat să coopereze, răspunzând la un chestionar. Datele din răspunsurile la chestionar au fost verificate la sediile acestor două societăți. Totuși, numai una dintre societăți a furnizat date suficient de detaliate pentru a fi folosite ca bază la stabilirea valorii normale.
(30)
După cum se menționează în considerentul 90 din regulamentul definitiv, „mai mulți importatori și exportatori au pus la îndoială relevanța folosirii datelor acestui din urmă producător indian pe motiv că (i) cantitatea produsă și vândută pe piața internă a Indiei de către producătorul respectiv nu ar fi reprezentativă față de cantitatea exportată din RPC în Comunitate și (ii) producătorul indian respectiv ar avea legături comerciale cu unul dintre producătorii comunitari care susține plângerea. În această privință, trebuie remarcat că (i) s-a considerat că volumul vânzărilor producătorului indian este suficient de reprezentativ pentru a permite stabilirea de valori normale fiabile și (ii) faptul că producătorul din țara analogă are legături cu un producător comunitar care susține plângerea nu înseamnă că alegerea țării respective drept țară analogă nu este rezonabilă. S-a remarcat, de asemenea, că aceste legături s-au stabilit după PA. Având în vedere cele de mai sus și absența cooperării din partea altor producători din țări terțe, s-a considerat că alegerea Indiei drept țară analogă este rezonabilă.”
(31)
Având în vedere condițiile de concurență și deschidere de pe piața indiană și faptul că producătorul indian care a cooperat comercializa tipuri de produs comparabile cu cele exportate de producătorii-exportatori din RPC, s-a concluzionat că India constituia o țară terță cu economie de piață adecvată în sensul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(32)
Nota de informare a arătat că datele privind vânzările pe piața internă au acoperit perioada de anchetă, dar fără numărul de control al produsului („NCP”). Cu toate acestea, producătorul indian a fost în măsură să identifice clasa de rezistență a elementului de fixare vândut și, de asemenea, dacă elementul de fixare era „standard” sau „special”, astfel cum este definit în regulamentul definitiv. Necesitatea de a face distincția între elementele de fixare standard și cele speciale nu a fost identificată la începutul anchetei atunci când a fost creat NCP.
(33)
Cu toate acestea, Comisia a constatat că această distincție afecta comparabilitatea prețurilor și, prin urmare, a solicitat aceste date producătorului indian, iar acesta le-a furnizat. Prin urmare, vânzările interne din India au fost împărțite în vânzări „standard” și vânzări „speciale”, apoi a fost identificată clasa de rezistență pentru fiecare tranzacție. A fost calculată o valoare normală pe kg pentru fiecare clasă de rezistență, astfel cum a fost identificată inițial în tabelul NCP.
(34)
Celelalte caracteristici ale NCP-ului inițial nu au fost utilizate, nu numai pentru că producătorul indian nu a fost în măsură să furnizeze date atât de amănunțite, dar și din următoarele motive:
-
diametrul și lungimea nu au fost considerate relevante, deoarece analiza a fost efectuată pe baza greutății, prin urmare au fost luate automat în considerare orice diferențe de diametru sau lungime ale dispozitivului de fixare;
-
nu a existat nicio indicație cu privire la posibile diferențe în ceea ce privește cromul din stratul de acoperire sau stratul de acoperire în general, care reprezintă, în general, un indicator de galvanizare, între produsele producătorului indian și elementele de fixare din China;
-
în ceea ce privește singurul element al NCP care a mai rămas, codul NC, s-a considerat că nu ar fi un indicator fiabil, deoarece autoritățile chineze sau indiene nu fac nicio distincție între cele 10 coduri NC folosite pentru definirea produsului în cauză, așa cum fac autoritățile UE.
(35)
Prin urmare, Comisia s-a concentrat pe două diferențe cruciale între produse: clasa de rezistență, pe de o parte, și distincția dintre elementele de fixare standard și cele speciale, care este un indicator al diferențelor de clienți și a diferențelor de calitate, pe de altă parte.
(36)
Valoarea normală a fost exprimată la nivel franco fabrică, minus o modificare pentru a ține seama de efectul asupra prețurilor al controlului calității efectuat de producătorul indian și care nu s-a realizat în China. Au rezultat, prin urmare, două liste de valori normale exprimate în yuan chinezesc (CNY) per kg pe clasă de rezistență, una pentru elementele de fixare standard și alta pentru elementele de fixare speciale.
(37)
Comisia a informat toate părțile interesate că valoarea normală nu poate fi divulgată deoarece se referă la prețul confidențial al unui singur producător indian pe piața internă. Cu toate acestea, părțile interesate au fost informate că valoarea normală „standard” pentru un element de fixare cu o clasă de rezistență de 8.8 („G” în tabelul NCP), care este un tip standard exportat în mod curent de către producătorii chinezi, a fost calculată în intervalul de 9-12 CNY per kg, franco fabrică.
2.2. Observații primite ca răspuns la nota de informare din 30 mai 2012
(38)
Un importator și patru producători-exportatori au afirmat că termenele acordate părților pentru a prezenta observații cu privire la informațiile suplimentare (10 zile) a fost prea scurt. Cu toate acestea, Comisia consideră că termenul menționat anterior a fost adecvat, dat fiind că informațiile furnizate nu au reprezentat decât un supliment la informațiile deja divulgate în regulamentul definitiv, la sfârșitul anchetei inițiale. Termenul acordat pentru examinarea acestor informații suplimentare și prezentarea de observații a fost, prin urmare, considerat rezonabil.
(39)
Unele părți au afirmat că Comisia a declarat că nu dispunea de noi informații cu privire la caracteristicile fizice, altele decât clasa de rezistență a produselor utilizate pentru stabilirea valorii normale. Această afirmație ar trebui să fie respinsă. În etapa respectivă a reexaminării, Comisia a furnizat pur și simplu o clarificare suplimentară cu privire la modul în care valoarea normală a fost stabilită în ancheta inițială. Este important să se sublinieze că „rezistența” a fost identificată ca fiind una dintre caracteristicile relevante de producătorii-exportatori chinezi. Cu toate acestea, acest lucru nu a însemnat că Comisia nu deținea informații privind alte caracteristici fizice.
(40)
Conform afirmațiilor acelorași părți, Comisia a declarat, în cursul audierilor, în ceea ce privește posibilele ajustări care urmau a fi efectuate în scopul comparării prețurilor de export și a valorii normale, că se preferă realizarea unei ajustări pe baza analizei prețurilor, și nu pe baza unei analize a costurilor. În fapt, Comisia a clarificat faptul că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, trebuie să se facă o comparație ținând cont în mod corespunzător de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor, și nu diferențele de cost.
(41)
Ulterior, aceste părți au reafirmat că ajustările ar trebui să fie efectuate pentru a ține cont de diferențele în ceea ce privește costurile de producție, cum ar fi diferențele privind eficiența consumului de materie primă, diferențele privind consumul de sârmă laminată, consumul de energie electrică, de energie electrică autogenerată, productivitatea pe angajat, nivelul de profit rezonabil și diferențele legate de utilaje. Astfel cum s-a menționat mai sus, articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază se referă la preț, și nu la cost. Nu au existat dovezi prezentate de părțile în cauză care să arate că pretinsele diferențe de costuri ar fi dus la diferențe de prețuri. În anchetele privind economiile în tranziție precum China, se utilizează o țară analogă atunci când acest lucru este justificat pentru a evita să se ia în considerare prețurile și costurile din țările care nu au economie de piață și care nu sunt rezultatul normal al forțelor de pe piață. Prin urmare, pentru stabilirea valorii normale, se folosește un înlocuitor pentru costurile și prețurile producătorilor din economii de piață funcționale. Prin urmare, aceste solicitări de realizare a ajustărilor ținând seama de diferențele privind costurile de producție sunt respinse.
(42)
Aceste părți au afirmat, de asemenea, că informațiile suplimentare transmise la 30 mai 2012 privind caracteristicile produselor vândute de producătorul indian au fost incomplete, având în vedere că lipseau informațiile privind următoarele aspecte: diferențele legate de tipul de elemente de fixare; stratul de acoperire și utilizarea cromului; diametrul și lungimea; trasabilitatea; ISO 9000; unitatea ratei defectelor; și alte aspecte legate de duritate, îndoire, rezistență, rezistență la impact și alți coeficienți de frecare. Ei au solicitat clarificări cu privire la motivele pentru care celelalte caracteristici ale NCP inițial nu au fost considerate relevante. Aceste aspecte au fost explicate în două note de informare trimise la 5 iulie și adăugate în dosarul destinat consultării de către părțile interesate la 11 iulie 2012.
2.3. Nota de informare din 5 iulie 2012
(43)
În urma solicitării de informații suplimentare făcute de către părți, după cum s-a menționat anterior în considerentul 42 de mai sus, la 5 iulie 2012 a fost trimisă tuturor părților interesate o a doua notă de informare. În această notă, au fost furnizate următoarele informații suplimentare:
-
un tabel indicând intervalele de niveluri ale prețurilor corespunzătoare valorilor normale calculate pe clase de rezistență pentru elementele de fixare standard vândute pe piața internă din India către clienți independenți, de către singurul producător indian care a cooperat. De asemenea, s-a precizat că marea majoritate a exporturilor realizate de producătorii chinezi se încadrează în clasa de rezistență G;
-
o analiză aprofundată a datelor din India a arătat că elementele de fixare standard vândute pe piața internă erau galvanizate, corespunzând codului NCP „A”. Prin urmare, Comisia a propus să compare valoarea normală cu un strat de acoperire de tip A pentru modelele exportate;
-
în urma unei analize manuale a datelor privind prețurile de pe piața internă din India, au fost extrase informații privind diametrul și lungimea din șirul de text privind codurile de vânzări utilizate de producătorul indian. Pentru a permite o comparație cu exporturile societăților chineze, aceste date au fost prezentate sub formă de intervale pentru a face distincția între dimensiunile produsului principal:
Indicator
Diametru
Lungime
Mic
de la M4 la M10
de la 0 la 100 mm
Mediu
de la M12 la M20
de la 100 la 200 mm
Mare
de la M22 la M30
de la 200 la 300 mm
-
prin urmare, Comisia a propus să se utilizeze aceste date pentru a preciza valoarea normală și a calcula marjele de dumping pe această bază. În cazul în care elementele de fixare exportate nu s-ar înscrie în aceste intervale, acestea nu ar fi utilizate la calcularea dumpingului. Acest lucru a afectat numai o cantitate foarte mică a exporturilor;
-
Comisia a furnizat ca referință numărul de control al produsului revizuit pe care l-a propus:
Indicator
Descriere
NCP
Standard/Special
Element de fixare standard
S
Element de fixare special
P
Clasa de rezistență
3.6
A
4.6
B
4.8
C
5.6
D
5.8
E
6.8
F
8.8
G
9.8
H
10.9
I
12.9
J
Strat de acoperire
Galvanizare
A
Diametru
de la M4 la M10
S
de la M12 la M20
M
de la M22 la M30
L
Lungime
de la 0 la 100 mm
S
de la 101 la 200 mm
M
de la 201 la 300 mm
L
-
Comisia a oferit o imagine de ansamblu a marjelor de dumping modificate în conformitate cu propunerea prezentată în nota de informare, menționând că aceste marje antidumping reexaminate nu vor reprezenta în mod automat taxele antidumping, care vor fi supuse regulii taxei celei mai mici;
-
în fine, au fost furnizate noi tabele 22, 23, 32, 33 și 34 pentru unul dintre producătorii din UE, ca răspuns la observațiile formulate de unele părți interesate conform cărora informațiile suplimentare furnizate în nota de informare din 30 mai 2012 erau incomplete, în măsura în care anumite elemente din aceste tabele lipseau sau nu erau rezumate în mod corespunzător.
2.4. Observații primite ca răspuns la nota de informare din 5 iulie 2012
(44)
Unele părți au solicitat informații suplimentare cu privire la nivelul prețului valorii normale. Astfel cum s-a menționat în considerentul 82 de mai jos, nivelul prețurilor nu a putut fi dezvăluit părților interesate, deoarece este o informație confidențială privind prețurile singurului producător analog. Cu toate acestea, o versiune neconfidențială a valorii normale pe clasă de rezistență pentru elementele de fixare standard a fost prezentată la 5 iulie 2012 producătorilor-exportatori chinezi care au solicitat aceste informații suplimentare și, de asemenea, a fost inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate. În această notă, Comisia a oferit un tabel indicând intervale pentru nivelurile prețurilor valorilor normale calculate pe clase de rezistență pentru elementele de fixare standard vândute pe piața internă din India către clienți independenți de către singurul producător indian care a cooperat.
(45)
Unele părți au susținut, de asemenea, că au fost informate de Comisie, în cadrul unei audieri care a avut loc la 26 iunie 2012, că vânzările interne din India vizau produse cu două tipuri de acoperire „A” și „B”, conform tabelului NCP utilizat în ancheta inițială. Această afirmație nu este întemeiată. Comisia a informat părțile respective că, în etapa respectivă a reexaminării, analiza tipurile de acoperire utilizate de producătorul indian pentru elementele de fixare standard. În cadrul unei audieri ulterioare care a avut loc la 3 iulie 2012 și prin intermediul unei note de informare inclusă, la 11 iulie 2012, în dosarul destinat consultării de către părțile interesate, toate părțile au fost informate că producătorul indian utiliza o acoperire de tip „A” pentru producția de elemente de fixare standard.
(46)
În cursul unei audieri care a avut loc la 11 iulie 2012, aceleași părți au solicitat Comisiei să explice modul în care a fost efectuată defalcarea valorii normale în funcție de elementele de fixare speciale și cele standard de către producătorul indian. Comisia a indicat că acest lucru a fost efectuat pe baza numelor clienților. Cu toate acestea, după cum s-a arătat în procesul-verbal realizat de un consilier-auditor pentru DG Comerț, Comisia a declarat înainte de încheierea audierii că va trebui să clarifice acest aspect. Ea a realizat acest lucru printr-o nouă notă de informare din 13 iulie 2012 care a fost trimisă părților care au participat la audiere și a fost inclusă în dosarul neconfidențial în vederea consultării de către toate părțile interesate. Declarația făcută de părțile respective conform căreia Comisia a afirmat că „defalcarea valorii normale în funcție de elementele de fixare speciale și cele standard a fost realizată, printre altele, pe baza numelor clienților” este, prin urmare, incompletă, deoarece s-au oferit mai multe informații cu privire la acest aspect, după cum se menționează în considerentul de mai jos.
(47)
În ceea ce privește diferența dintre elementele de fixare standard și cele speciale, nota Comisiei din 13 iulie 2012 a explicat că „nu se poate exclude faptul că industria autovehiculelor utilizează și elemente de fixare standard pentru anumite aplicații”. Unele părți au afirmat că, în opinia Comisiei, elementele de fixare utilizate în industria autovehiculelor ar fi putut, de asemenea, să fie considerate ca fiind elemente de fixare standard. Afirmația este neîntemeiată. După cum se explică în mod clar în nota respectivă, afirmația Comisiei a fost realizată în absența unei liste de clienți din partea producătorului indian. Cu toate acestea, așa cum s-a stabilit în ancheta inițială și după cum s-a explicat la punctul 2.7 de mai jos, din motive comerciale și de calitate, producătorii de autovehicule comandă întotdeauna elemente de fixare personalizate, concepute pentru a se conforma standardelor ISO specifice sectorului. Prin urmare, toate elementele de fixare destinate sectorului autovehiculelor sunt considerate produse „speciale” de către producătorii de elemente de fixare, inclusiv în India, în conformitate cu informațiile disponibile pe site-urile internet ale producătorilor de autovehicule din India. Dat fiind că producătorul indian a definit în mod clar ca „elemente de fixare speciale” toate piesele produse ca piese personalizate, Comisia consideră că elementele de fixare standard destinate industriei autovehiculelor nu au fost incluse în lista de elemente de fixare standard furnizată în cursul anchetei inițiale.
(48)
Camera de Comerț din China și un producător-exportator chinez au făcut afirmații similare cu privire la posibila includere a elementelor de fixare destinate sectorului autovehiculelor în valoarea normală și, în plus, au afirmat că elementele de fixare folosite în industria autovehiculelor care nu sunt personalizate conform cerințelor clientului trebuie, totuși, să treacă printr-un control de calitate special sau să respecte cerințe de trasabilitate care le fac mai costisitoare și ar trebui în mod normal să fie considerate ca fiind elemente de fixare speciale. Aceștia au considerat ca fiind nefondate constatările Comisiei conform cărora dispozitivele de fixare utilizate pentru aplicații de înaltă tehnologie, dar care nu au fost fabricate în conformitate cu schițele utilizatorului au fost, totuși, considerate elemente de fixare speciale și, prin urmare, în opinia lor, Comisia a acționat în mod incompatibil cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, încălcând principiul comparației echitabile. În plus, ei au considerat că constatările Comisiei bazate pe defalcarea efectuată de producătorul indian nu au făcut obiectul unei vizite de verificare la fața locului. Având în vedere cele de mai sus, ei au solicitat Comisiei să reexamineze distincția dintre elementele de fixare standard și elementele de fixare speciale și, în cazul în care acest lucru nu este posibil, să recurgă la un alt set de date privind valoarea normală.
(49)
Raționamentul Comisiei privind distincția dintre elementele de fixare standard și cele speciale este deja analizat în considerentul 47 de mai sus. În ceea ce privește afirmația referitoare la absența verificării defalcării efectuate de producătorul indian, Comisia a verificat lista de vânzări prin intermediul unui număr de teste de parcurgere (adică o verificare detaliată a unui eșantion de tranzacții de vânzări incluse în lista de vânzări pentru a-i verifica acuratețea) conform practicilor de verificare standard. În plus, defalcarea ulterioară a listei de vânzări furnizate de producătorul indian a fost verificată în raport cu un nivel mediu al prețurilor corespunzătoare defalcării, astfel cum se explică în nota menționată. Prin urmare, afirmația conform căreia Comisia a crezut fără a verifica datele furnizate de producătorul indian nu este fondată.
(50)
În plus, criteriile utilizate de producătorul indian pentru a defini elementele de fixare speciale, și anume conform schițelor clientului, după cum s-a menționat în considerentul 47 de mai sus, oferă o garanție suficientă privind fiabilitatea datelor. În ancheta inițială, Comisia a realizat deja o ajustare a valorii normale pentru a ține seama de măsurile de control al calității aplicate de producătorul indian care nu au fost constatate în cazul producătorilor chinezi incluși în eșantion. În aceste condiții, Comisia nu consideră că este necesar să se recurgă la un alt set de date privind valoare normală, astfel cum a fost sugerat de către părțile în cauză. În fine, astfel cum s-a menționat în considerentul 89 din regulamentul definitiv, în pofida eforturilor depuse de Comisie, niciun alt producător dintr-o țară analogă nu s-a oferit să coopereze în cadrul procedurii.
(51)
În ceea ce privește utilizarea datelor oferite de producătorul indian din țara analogă pentru stabilirea valorii normale, Asociația distribuitorilor europeni (EFDA) a susținut că această tehnică nu este adecvată, având în vedere că gama sa de produse, volumul producției, profilului clienților, metoda de distribuție și poziția pe piață nu sunt comparabile cu situația producătorilor-exportatori chinezi. În plus, ea a afirmat că prețurile producătorilor chinezi erau mici deoarece ele reflectau beneficiile unei producții la scară largă de produse standard, dat fiind că este vorba de producători specializați și eficienți. În plus, asociația a solicitat informații mai detaliate cu privire la prețurile producătorului indian și volumul producției de elemente de fixare standard. În fine, EFDA a prezentat date Eurostat în sprijinul afirmațiilor sale că o comparație cu privire la prețurile de export din RPC și India pentru două coduri NC specifice ar arăta că exporturile indiene ale acestor produse au reprezentat mai puțin de 4 % din exporturile RPC și că India nu este furnizor credibil al acestor produse pentru piețele de export.
(52)
În ceea ce privește oportunitatea alegerii producătorului indian din țara analogă, se face trimitere la ultima parte din considerentul 49 de mai sus. În ceea ce privește afirmația generală că prețurile chineze de export reflectau beneficiile producției la scară largă, aceste afirmații nu au fost susținute cu elemente de probă sau cuantificate în mod semnificativ astfel încât să sprijine analiza din stadiul respectiv al reexaminării. În ceea ce privește cererea de informații suplimentare în legătură cu datele producătorului indian, se face trimitere la considerentul 82 privind confidențialitatea. În ceea ce privește afirmația că exporturile din India nu erau comparabile cu cele din RPC pe parcursul și după PA, pentru stabilirea valorii normale sunt considerate a fi relevante prețurile de pe piața internă din India, în conformitate cu regulamentul de bază, și nu prețurile de export din India. Prin urmare, aceste afirmații din partea EFDA erau nefondate.
(53)
În ceea ce privește stratul de acoperire aplicat de producătorul indian, Camera de Comerț din China și un producător-exportator chinez au exprimat îndoieli și au solicitat Comisiei să explice de ce informațiile confidențiale au reprezentat dovezi concludente atestând că producătorul indian vindea numai elemente de fixare galvanizate pe piața internă. În cursul verificării, producătorul indian a furnizat probe care au permis Comisiei să concluzioneze că elementele de fixare standard vândute pe piața internă erau galvanizate, corespunzând tipului de acoperire „A” din NCP original. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că există suficiente elemente de probă în dosar pentru a concluziona că elementele de fixare standard vândute pe piața internă au fost galvanizate. În acest sens, a fost efectuată o ajustare pentru diferența de crom, astfel cum s-a menționat în considerentul 81 de mai jos.
2.5. Informații suplimentare solicitate după nota de informare din 5 iulie 2012
(54)
Unii producători-exportatori au solicitat clarificări și informații suplimentare pentru a solicita, eventual, ajustări ale propriilor lor marje de dumping, astfel cum au fost stabilite în ancheta inițială, pe baza următoarelor considerații:
(a)
caracteristicile „tipurilor de produs” utilizate (coduri NC, clasa de rezistență, standard vs special) pentru stabilirea valorii normale;
(b)
informații suplimentare cu privire la caracteristicile produselor vândute de producătorul indian utilizate pentru stabilirea valorii normale;
(c)
clarificări cu privire la motivele pentru care celelalte caracteristici ale NCP inițial nu au fost utilizate; și
(d)
ajustările care urmează să fie făcute pentru diferențele de caracteristici fizice.
(55)
În ceea ce privește litera (a) de mai sus, astfel cum se menționează în nota informativă din 30 mai 2012, clasa de rezistență a elementelor de fixare vândute de producătorul indian care a cooperat era indicatorul de rezistență conținut în NCP-ul folosit în chestionarul trimis tuturor părților. Clasa de rezistență a fost identificată prin utilizarea aceluiași element relevant din NCP de către producătorul indian pe listele vânzărilor verificate în cursul vizitei de verificare la fața locului.
(56)
Distincția dintre elementele de fixare speciale și cele standard a fost explicată la considerentul 54 din regulamentul definitiv. Elementele de fixare „speciale” sunt cele fabricate conform schiței clientului. Elementele de fixare „standard” sunt cele fabricate pentru stoc, și nu conform specificațiilor unui anumit client. Necesitatea diferențierii între elementele de fixare standard și cele speciale fabricate de producătorul indian cooperant a fost pe deplin recunoscută și, astfel cum s-a menționat în considerentele 51 și 54 din regulamentul definitiv, comparația dintre prețul de export și valoarea normală pentru producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion a fost efectuată folosind elemente de fixare de tipul „standard”.
(57)
În ceea ce privește aspectele menționate la litera (b), din motive de confidențialitate, nu este posibil să se divulge tipurile exacte de modele de șuruburi și buloane vândute de producătorul indian. Cu toate acestea, astfel cum se menționează mai sus, comparația s-a făcut pe baza greutății în aceeași categorie, standard sau special, și în cadrul aceleiași clase de rezistență menționate în NCP.
(58)
Cu privire la aspectele menționate la litera (b), mai multe părți interesate au solicitat mai multe informații privind acoperirea. Datele obținute în cadrul anchetei inițiale au fost supuse unei analize suplimentare și aceasta a arătat că produsul vândut ca produs „standard” pe piața internă din India avea un strat de acoperire de bază, obținut prin galvanizare. Aceste informații au fost oferite în cadrul audierilor solicitate de părțile interesate și au fost oferite din nou părților interesate care le-au solicitat. De asemenea, au fost introduse în dosarul destinat consultării de către părțile interesate.
(59)
Doi producători-exportatori incluși în eșantion au solicitat mai multe informații privind ajustările pentru utilizarea cromului în stratul de acoperire. Datele referitoare la vânzări furnizate de producătorul indian care a cooperat au fost analizate în detaliu, ceea ce a condus la o ajustare a valorii normale pentru a ține cont de diferența de crom, astfel cum se explică în considerentul 81 de mai jos. Aceiași doi producători-exportatori au solicitat mai multe clarificări cu privire la modul în care a fost stabilită rentabilitatea vânzărilor interne ale producătorului din India care a cooperat, au dorit să afle dacă costurile de producție au fost raportate pe baza NCP sau dacă au fost utilizate costurile medii și dacă valoarea normală a inclus vânzările către oricare societate afiliată.
(60)
Toate informațiile relevante cu privire la valoarea normală au fost menționate în considerentul 94 din regulamentul definitiv. Se precizează, de asemenea, că au fost folosite numai vânzările interne către clienți independenți.
(61)
Ulterior, acești doi producători-exportatori au afirmat că au îndoieli serioase cu privire la corectitudinea cu care au fost efectuate testele privind rentabilitatea și reprezentativitatea. Mai precis, în ceea ce privește testul de reprezentativitate, acești producători-exportatori au pus la îndoială faptul că vânzările interne ale producătorului indian au depășit 5 % din vânzările lor la export pe categorii de produse reexaminate. În ceea ce privește testul de reprezentativitate, s-a constatat că, în cazurile în care nu s-a îndeplinit procentul de 5 % pentru un anumit tip de produs, vânzările interne au fost, cu toate acestea, suficient de mari pentru a oferi o comparație corespunzătoare. În ceea ce privește testul de rentabilitate, s-a confirmat faptul că acesta a fost realizat în funcție de tipul de produs.
(62)
În ceea ce privește aspectele menționate la litera (c) de mai sus, și anume de ce nu s-a folosit NCP-ul complet pentru a compara valoarea normală cu prețul de export, a devenit evident în timpul anchetei că NCP-ul complet nu ar fi un indicator fiabil. În primul rând, deoarece nici autoritățile chineze, nici autoritățile indiene nu fac distincția între cele 10 coduri NC folosite pentru definirea produsului în cauză, așa cum fac autoritățile UE. În al doilea rând, astfel cum se explică în considerentul 48 din regulamentul definitiv, mai multe părți au susținut că elementele de fixare produse de producătorii-exportatori chinezi erau produse standard (cu o clasă de rezistență cuprinsă în general între 4.8 și 8.8), fără caracteristici speciale privind materia primă, rezistența, acoperirea sau aspectele legate de certificare/siguranță, destinate aplicațiilor de bază (utilizare neprofesională și distribuție generală), spre deosebire de aplicațiile de înaltă tehnologie, și nu îndeplineau cerințe stricte din partea unor utilizatori finali specifici, cum ar fi industria autovehiculelor, chimică sau aerospațială.
(63)
În ceea ce privește aspectele menționate la litera (d) de mai sus, elementele de „trasabilitate”, standardul ISO 9000, unitatea ratei defectelor și alte criterii cum ar fi „duritatea, îndoirea, rezistența, rezistența la impact și coeficientul de frecare” care au fost aduse în discuție de alți doi producători-exportatori nu au putut fi acceptate, dat fiind faptul că societățile vizate nu au demonstrat modul în care aceste elemente afectează comparabilitatea prețurilor între valoarea normală și prețul de export.
(64)
În absența oricăror informații specifice cu privire la lipsa de comparabilitate, așa cum s-a afirmat în plus față de recomandările făcute de părțile interesate în cadrul anchetei inițiale, și având în vedere cantitatea limitată de informații suplimentare disponibile în ceea ce privește alte caracteristici tehnice, cum ar fi acoperirea, s-a concluzionat în ancheta inițială că principalii factori și principalele diferențe subliniate chiar de părțile interesate, în special distincția dintre produse standard și produse speciale și clasa de rezistență, constituiau o bază suficientă pentru realizarea comparației între valoarea normală și prețurile de export.
2.6. O nouă notă de informare privind valoarea normală la 11 iulie 2012
(65)
La 11 iulie 2012, Comisia a prezentat reclasificarea valorii normale, astfel cum s-a arătat mai sus, și propunerea sa de recalculare a marjelor de dumping, după cum s-a explicat mai sus, și a solicitat observații.
(66)
După cum s-a menționat în considerentul 32 de mai sus, producătorul indian a furnizat în cererea sa inițială o listă a vânzărilor interne, fără NCP. Singurul identificator pentru fiecare vânzare era un cod de articol, și anume un cod intern pentru fiecare produs, și un șir de text pentru descrierea produsului, de exemplu:
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
(67)
Astfel cum s-a explicat în considerentele 48-57 din regulamentul definitiv, societatea indiană a furnizat o defalcare a vânzărilor sale interne în funcție de elementele de fixare standard și cele speciale, folosind distincția menționată în considerentul 77. Prin urmare, lista vânzărilor interne a fost prezentată sub forma a două documente, „lista vânzărilor interne pentru produsele standard” și „lista vânzărilor interne pentru produsele speciale”. Vânzările care nu au putut fi încadrate în niciuna dintre categorii au fost excluse din calculul valorii normale.
(68)
În cursul anchetei a devenit, de asemenea, clar că era nevoie de clasa de rezistență a elementului de fixare pentru a stabili valoarea normală. Societatea indiană a identificat clasa de rezistență pentru fiecare rubrică din „lista vânzărilor interne pentru produsele standard” și „lista vânzărilor interne pentru produsele speciale” și acestea au fost prezentate cu o coloană intitulată „grad” indicând clasa de rezistență, de exemplu:
Descriere
Grad
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
8.8
(69)
Valoarea normală inițială a fost calculată pe această bază, folosind distincția dintre produse standard/produse speciale și clasa de rezistență, astfel cum se precizează în prima notă de informare privind reexaminarea din 30 mai 2012.
(70)
Astfel cum se menționează în considerentul 54, unii producători-exportatori au solicitat clarificări suplimentare, făcând trimitere la lipsa de comparație în ceea ce privește acoperirea, diametrul și lungimea elementului de fixare, și au susținut că acest lucru ar putea avea un efect asupra nivelului valorii normale calculate inițial.
(71)
În absența NCP, descrierea sub formă de șir de text pentru fiecare tranzacție (după gruparea tranzacțiilor cu aceeași descriere) a fost analizată pentru a extrage diametrul și lungimea elementului de fixare vândut. Luând exemplul de mai sus, M8 = diametrul și 16 = lungimea. Prin urmare, în acest caz, este vorba de un șurub cu un diametru de 8 mm și o lungime de 16 mm. „1,25” se referă la pasul șurubului, care nu a fost utilizat pentru a clasifica produsul în cauză.
(72)
NCP-ul folosit de către producătorii-exportatori chinezi prezintă aceste date ușor diferit. Șurubul menționat mai sus ar fi purtat descrierea „080016” pentru diametru și lungime.
(73)
Pentru a asigura concordanța între valoarea normală și prețul de export, Comisia a clasat diametrul și lungimea în trei coloane egale, astfel cum se prezintă în cea de a doua notă de informare din 5 iulie 2012:
Indicator
Diametru
Lungime
Mic
de la M4 la M10
de la 0 la 100 mm
Mediu
de la M12 la M20
de la 100 la 200 mm
Mare
de la M22 la M30
de la 200 la 300 mm
(74)
Un număr mic de vânzări ale producătorului indian nu s-au încadrat în aceste intervale și nu au fost utilizate pentru a calcula valoarea normală. Șurubul descris mai sus ar fi, prin urmare, raportat cu NCP-ul revizuit „GSS”: clasa de rezistență 8.8, diametru mic, lungime mică.
(75)
A fost clar din exemplul de mai sus că descrierea produsului sub formă de șir de text nu include informații cu privire la acoperirea utilizată de producătorul de pe piața internă din India. Prin urmare, dosarul anchetei a fost verificat pentru a se identifica dacă există dovezi privind tipul de acoperire (eventual) folosit de producătorul indian pentru vânzările sale de elemente de fixare standard pe piața internă. Datele confidențiale din dosar, verificate la sediul producătorul indian, au arătat că elementele de fixare standard de pe piața internă au fost supuse galvanizării (NCP tip A) și acest lucru a fost adus la cunoștința tuturor părților la 5 iulie 2012.
2.7. Observații primite ca răspuns la nota de informare din 11 iulie 2012
(76)
Mai mulți producători-exportatori au răspuns la notificarea de mai sus. Astfel cum s-a solicitat de producătorii-exportatori respectivi, a fost organizată o audiere, prezidată de consilierul-auditor din cadrul DG Comerț, pentru a continua dialogul cu Comisia și a discuta problemele aduse în discuție de aceștia. Producătorii-exportatori au adus în discuție în special următoarele probleme:
(a)
metodologia prin care producătorul indian și-a împărțit vânzările interne în vânzări standard și speciale;
(b)
în cazul în care unele elemente de fixare vândute pentru industria de autovehicule au fost considerate elemente de fixare standard, ar fi justificată „o ajustare importantă”;
(c)
ajustările valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (b) pentru impozitele indirecte suportate la importul de sârmă laminată în India;
(d)
prezența cromului VI în stratul de acoperire a elementelor de fixare standard;
(e)
metodologia aplicată de Comisie în cazul în care nu a existat o vânzare internă corespunzătoare pentru o anumită tranzacție de export; și
(f)
divulgarea codurilor de produse corespunzătoare vânzărilor interne ale producătorului indian.
(77)
În ceea ce privește litera (a) de mai sus, producătorul indian și-a împărțit vânzările interne în vânzări standard și vânzări speciale, considerând elementele de fixare fabricate conform schițelor clientului ca fiind elemente de fixare speciale, în timp ce alte vânzări vizau elemente de fixare standard, și anume care nu au fost produse conform unor schițe specifice sau conform schițelor clientului.
(78)
În ceea ce privește litera (b) de mai sus și astfel cum s-a menționat într-o notă la dosar din data de 13 iulie 2012 trimisă părților interesate în cauză în urma audierii care a avut loc la 11 iulie, Comisia a confirmat că, în absența numelor clienților după cum s-a menționat mai sus, ea face trimitere la considerentul 47 de mai sus. În plus, Comisia menționează că, conform afirmațiilor Asociației europene a elementelor de fixare, „în Europa, atunci când un client, în special în sectorul autovehiculelor, comandă un element de fixare fabricat conform unui desen, dar care respectă în același timp în totalitate standardele internaționale (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), acest produs este considerat în orice caz de către producătorul de elemente de fixare ca produs «special» și, prin urmare, este identificat în clasificarea internă a societății ca «special» … astfel procedează toți producătorii de elemente de fixare din lume și, de asemenea, din India”. Astfel, Comisia este convinsă că elementele de fixare standard destinate industriei de autovehicule nu au fost incluse în lista elementelor de fixare standard furnizată în constatările din ancheta inițială. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(79)
În ceea ce privește litera (c) de mai sus, în cadrul unei audieri, producătorii-exportatori au adus în discuție problema unei ajustări, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, pentru a se ține seama de taxele instituite la importurile de sârmă laminată în India, care sunt incluse în valoarea normală, dar nu și în prețul de export din China. Societățile chineze incluse în eșantion în cursul anchetei inițiale au achiziționat sârmă laminată fabricată în China.
(80)
Materia primă importată de producătorul indian a fost supusă unei taxe vamale de bază (5 % din valoarea evaluabilă) și taxei pentru educație (3 % din valoarea taxei vamale de bază plus taxa compensatorie). Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, se poate solicita o astfel de ajustare pentru taxele indirecte în cazul în care taxele de import suportate de produsul similar și de materialele care intră în componența acestuia, atunci când produsul este destinat consumului pe piața internă, nu sunt percepute sau sunt rambursate atunci când produsul similar este exportat către Uniunea Europeană. În absența unei afirmații și a unor dovezi că exporturile către UE ale producătorilor-exportatori menționați mai sus ar putea beneficia de neperceperea sau restituirea taxelor de import la importurile de materii prime (sârmă laminată), afirmația trebuie să fie respinsă. În plus, o astfel de ajustare nu poate fi solicitată în mod normal în cazul în care producătorul-exportator în cauză, așa cum este cazul în ancheta de față, își obține toate materiile prime de la furnizori locali și nu este supus niciunei taxe la import.
(81)
În ceea ce privește litera (d) de mai sus, elementele de probă din dosarul anchetei inițiale au arătat că stratul de acoperire standard al elementelor de fixare standard vândute pe piața internă indiană conținea crom Cr3 și, prin urmare, aceasta corespundea definiției NCP privind lipsa cromului VI din stratul de acoperire. Prin urmare, marjele de dumping au fost recalculate ținându-se seama de cele mai scumpe tipuri de acoperire cu crom, în ceea ce privește exportul, fără o ajustare a prețurilor la export. Doi producători-exportatori au susținut că informațiile privind stratul de acoperire vizează situația actuală, și nu situația din perioada de anchetă. Acest lucru este incorect. În cursul verificării realizate în cadrul anchetei inițiale, au fost obținute elemente de probă verificate care au arătat că toate elementele de fixare standard vândute pe piața internă în India au fost galvanizate în cursul perioadei de anchetă inițială.
(82)
În ceea ce privește litera (e) de mai sus, se confirmă faptul că marjele de dumping au fost calculate ținându-se cont de faptul că, în cazul în care nu există vânzări corespunzătoare pe piața internă, tranzacția de export este exclusă de la calculul dumpingului. Unele părți au afirmat că nu se justifica excluderea anumitor tranzacții de export pentru calcularea marjei de dumping. Cu toate acestea, pentru toți producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion s-a constatat o corespondență semnificativă între vânzările interne și vânzările la export, astfel încât s-a ajuns la o reprezentare echitabilă a vânzărilor efectuate de diferitele părți.
(83)
În ceea ce privește litera (f) de mai sus, Camera de Comerț din China și un exportator chinez au susținut că producătorul indian nu a prezentat motive întemeiate pentru a interzice Comisiei să divulge informații specifice cu privire la codurile de produse din vânzările sale interne. Comisia a furnizat cât mai multe informații posibil, respectând în același timp regulile de confidențialitate, printr-o serie de note la dosar, note de informare puse la dispoziția tuturor părților interesate și audieri acordate Camerei de Comerț din China și tuturor exportatorilor chinezi care au solicitat acest lucru. În ceea ce privește cererea de divulgare a codurilor de produse ale producătorului indian, divulgarea acestei informații va permite celorlalte părți să calculeze cu o precizie rezonabilă prețurile practicate pe piața internă de producătorul indian, lucru care ar trebui să fie evitat pentru a proteja informațiile comerciale confidențiale. Neprotejarea informațiilor confidențiale ar putea expune Comisia la eventuale cereri de despăgubiri și ar putea descuraja societățile din țările analoge, a căror cooperare este voluntară, să coopereze în cadrul anchetelor. Prin urmare, această cerere fost respinsă.
2.8. Modificările aduse în regulamentul definitiv metodologiei utilizate pentru calcularea valorii normale
(84)
Având în vedere observațiile făcute de producătorii-exportatori chinezi în prezenta reexaminare în ceea ce privește definirea tipurilor de produs în calcularea valorii normale din India conform cărora, pe lângă distincția dintre produse standard și produse speciale și clasa de rezistență, sunt importante și diametrul, lungimea și acoperirea și având în vedere audierile și dialogul purtat în prezența consilierului-auditor, datele producătorului indian au fost reexaminate.
(85)
În urma acestei reexaminări, Comisia a putut identifica diametrul și lungimea elementelor de fixare vândute pe piața internă din India. Pentru a permite o comparație echitabilă între aceste elemente de fixare și cele exportate din RPC, diametrul și lungimea au fost clasificate în categorii și a fost calculată o valoare normală pentru fiecare categorie. Acest lucru a fost explicat în detaliu în două note de informare din 5 și 11 iulie 2012, care au fost puse la dispoziția tuturor părților interesate. Prin clasificarea în categorii pentru a face distincția între principalele dimensiuni ale produsului vândut de producătorul indian, această metodologie a permis realizarea unei comparații echitabile cu exporturile societăților chineze, astfel cum au solicitat părțile interesate. Ulterior, doi producători-exportatori au susținut că nu dispuneau de informații complete, susținând că clasificarea a fost obscură și neadecvată și, prin urmare, nu au avut informații suficiente pentru a putea solicita o ajustare pentru diferențele fizice. Totuși, dincolo de aceste afirmații generale, acești doi producători-exportatori nu au furnizat nicio sugestie alternativă valabilă și nici dovezi substanțiale. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(86)
EFDA a afirmat că utilizarea diametrului și a lungimii nu reflectă realitatea și a sugerat o alternativă care viza cele două criterii pentru a se evita, în opinia sa, să se omită anumite produse, fără însă a aduce elemente de probă în sprijinul acestei abordări alternative. Clasificarea propusă de Comisie nu a exclus niciun tip de produse (au fost acoperite toate combinațiile posibile de diametre și lungimi) și, prin urmare, această afirmație nu a mai putut fi examinată în continuare.
(87)
S-a constatat că toate elementele de fixare standard vândute au fost galvanizate și, prin urmare, valoarea normală a fost calculată pe baza unei acoperiri corespunzând codului NCP „A”. În cazul în care un producător-exportator chinez inclus în eșantion nu a exportat elemente de fixare cu acoperire de tip A, s-a folosit cel mai apropiat tip de acoperire fără nicio ajustare a prețurilor de export.
(88)
Datele privind clasa de rezistență și distincția dintre produse standard și produse speciale au rămas neschimbate.
(89)
Doi producători-exportatori au solicitat consilierului-auditor din cadrul DG Comerț să examineze datele confidențiale oferite de producătorul indian analog și să ofere garanții privind caracterul confidențial al vânzărilor sale interne, precum și privind acoperirea elementelor de fixare standard, prezența cromului în stratul de acoperire și extragerea de informații în ceea ce privește lungimea și diametrul elementelor de fixare standard. Consilierul-auditor, după examinarea datelor confidențiale oferite de producătorul analog indian, a clarificat întrebările puse de către cei doi producători-exportatori. Raportul consilierului-auditor a fost introdus în dosarul destinat consultării de către părțile interesate.
(90)
În ciuda informațiilor suplimentare menționate mai sus, a clarificărilor, audierilor și dialogului purtat, unele părți au continuat să afirme că nu dispun de informații care să le permită să depună cereri de ajustare pentru a obține o comparație echitabilă. Comisia a furnizat părților informații detaliate cu privire la grupurile de produse utilizate pentru stabilirea valorii normale, astfel cum prevede Organul de apel (7). În plus, în decursul unei perioade extinse de timp cuprinse între 30 mai 2012 și 19 iulie 2012, Comisia a furnizat informații și a răspuns la toate întrebările adresate de părți. În plus, o perioadă suplimentară de 20 zile a fost acordată tuturor părților pentru a face observații asupra comunicării finale.
(91)
Aceleași părți au susținut că, contrar raportului Organului de apel, Comisia a refuzat să dezvăluie informații referitoare la produsele specifice ale producătorului indian care au fost utilizate pentru stabilirea valorii normale, fără să prezinte justificări. Articolul 6.5 din Acordul antidumping prevede că informațiile de natură confidențială sau furnizate cu titlu confidențial trebuie să fie tratate ca atare de către autoritățile de anchetă. În acest caz, producătorul indian a furnizat informații privind tipurile de produse vândute pe piața internă în mod confidențial și societatea și-a reînnoit cererea de tratament confidențial, adresată Comisiei, afirmând că aceste informații sunt în continuare strict confidențiale, astfel cum se menționează în considerentul 82. Aceste părți au afirmat, de asemenea, că Comisia nu a furnizat un rezumat neconfidențial relevant cu privire la informațiile furnizate de producătorul indian, astfel cum se solicită în rapoarte. Cu toate acestea, în cadrul dialogului permanent și astfel cum s-a menționat în considerentele de mai sus, Comisia a comunicat părților interesate, respectând limitele de confidențialitate, toate informațiile relevante privind producătorul indian, astfel încât acestea să își poată apăra interesele.
2.9. Stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori din RPC, valoarea normală, prețurile de export, comparație
(92)
Valoarea normală a fost calculată și comparată cu prețul de export astfel cum s-a stabilit mai sus. Au fost efectuate ajustări ale prețului de export pentru a elimina diferența de preț în cazul în care s-a adăugat crom VI în stratul de acoperire al elementelor de fixare respective. O comparație între cele două valori a fost făcută pe o bază franco fabrică, la fel ca în ancheta inițială.
2.10. Cereri pentru realizarea de ajustări pe baza caracteristicilor produsului
(93)
Un producător-exportator a solicitat o ajustare în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază pentru diferențele fizice dintre diversele tipuri de produs în cauză (șuruburi cu cap hexagonal, șuruburi pentru lemn, șuruburi pentru lemn, buloane etc.). Deoarece producătorul-exportator în cauză nu are acces, din motive de confidențialitate, la toate datele privind valoarea normală, societatea s-a bazat pe propriile sale prețuri de export pentru a demonstra măsura în care prețurile diferă pentru fiecare tip de elemente de fixare.
(94)
În cursul anchetei inițiale, comparația între valoarea normală și prețul de export s-a efectuat făcându-se distincție între tipurile de elemente de fixare standard și cele speciale, după cum s-a precizat în considerentul 102 din regulamentul definitiv, și, de asemenea, prin identificarea clasei de rezistență. În acest caz nu s-a folosit numărul de control al produsului complet („NCP”), dat fiind că producătorul din țara analogă nu a furnizat informații clasificate pe baza NCP-urilor, așa cum s-a solicitat. Unul dintre elementele NCP-ului inițial a urmărit să identifice diferitele tipuri de elemente de fixare în funcție de codul NC în care se încadrau. Având în vedere că aceste informații nu au fost furnizate de producătorul indian, acest element nu a putut fi utilizat pentru efectuarea comparației în ancheta inițială.
(95)
Informațiile furnizate de către producătorul-exportator au indicat faptul că pot exista motive pentru realizarea unei ajustări ca urmare a diferențelor dintre diferitele tipuri de elemente de fixare. Cu toate acestea, metodologia propusă nu a fost considerată ca fiind adecvată, având în vedere faptul că societatea nu a furnizat informații precise privind tipul de produs conform codului NC, după cum s-a explicat în considerentul 34, astfel cum a fost solicitat inițial. Ca o alternativă, s-a efectuat o examinare a diferențelor dintre prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii, pentru a se stabili dacă au existat diferențe de preț între diferitele tipuri de elemente de fixare. Informațiile furnizate de industria din Uniune au fost furnizate în totalitate prin NCP, astfel cum s-a solicitat inițial. Această examinare a confirmat faptul că prețurile de pe piața UE variază în funcție de tipul de elemente de fixare. Pe această bază, s-a considerat adecvat să se ajusteze valorile normale pentru a reflecta aceste diferențe. Ca bază pentru ajustare, prețul mediu al vânzărilor realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii a fost evaluat ca fiind „1”, diferitele tipuri individuale primind propria lor valoare individuală în funcție de raportul dintre prețul lor și prețul mediu. Aceste valori au fost apoi aplicate la valoarea normală utilizată în comparația cu fiecare tip de produs exportat de către producătorul-exportator.
(96)
Dat fiind că aceste ajustări au fost efectuate pe baza valorii de piață a diferențelor între caracteristicile fizice pe piața UE, s-a considerat adecvat să se facă ajustări similare în calculul marjelor de dumping pentru toți producătorii-exportatori.
(97)
În urma publicării notei de informare generale, CCME și un exportator chinez au susținut că, în continuare, Comisia încălca articolele 2.4, 6.2 și 6.4 din Acordul antidumping al OMC prin faptul că nu a furnizat în timp util informații pe baza cărora să fie comparate prețul de export și valoarea normală și au invitat Comisia să prezinte informații complete privind tipurile de produse de valoare normală utilizate, pentru a-și îndeplini obligația de a oferi posibilitatea producătorilor-exportatori chinezi să își apere interesele, să își prezinte cazul în cunoștință de cauză și să garanteze o comparație echitabilă între prețurile de export și valoarea normală. Prin urmare, părțile respective au solicitat Comisiei să reexamineze următoarele aspecte:
(a)
divulgarea integrală a tipurilor de produse de valoare normală;
(b)
să asigure că elementele de fixare standard fabricate de producătorii-exportatori chinezi nu sunt comparate cu elementele de fixare fabricate de producătorul analog pentru utilizare în aplicații de înaltă tehnologie;
(c)
să ofere elemente de probă în sprijinul cererilor de ajustare;
(d)
să ofere informații privind modul în care au fost efectuate anumite ajustări; și
(e)
obligația UE de a nu exclude nicio tranzacție de export.
(98)
În ceea ce privește litera (a), ținând seama de informațiile puse la dispoziție prin notele de informare din 30 mai 2012, 11 iulie 2012, 13 iulie 2012, nota de informare generală trimisă la 31 iulie 2012 și, în special, considerentele 77-96 și audierile desfășurate în cursul procesului de consultare, se consideră că toate informațiile care au putut fi divulgate în limitele cerințelor privind confidențialitatea au fost furnizate părților interesate.
(99)
În ceea ce privește litera (b) privind necesitatea de a garanta că elementele de fixare standard fabricate de producătorii-exportatori chinezi nu sunt comparate cu elementele de fixare fabricate de producătorul analog pentru utilizare în aplicații de înaltă tehnologie, acest aspect a fost abordat în considerentul 78 de mai sus. În absența unor noi elemente de probă și confruntată fiind cu simple afirmații ale părților respective cu privire la posibila prezență a elementelor de fixare destinate unor aplicații de înaltă calitate, altele decât cele din industria autovehiculelor, Comisia consideră că informațiile disponibile în dosar sunt suficient de fiabile pentru a garanta că au fost folosite numai elemente de fixare standard pentru a stabili valoarea normală utilizată pentru comparația cu prețurile de export ale respectivului exportator chinez.
(100)
Cu privire la litera (c) și afirmațiile conform cărora Comisia nu a oferit informații privind modul în care producătorii-exportatori chinezi ar putea motiva cererile de ajustare în ceea ce privește elementele de „trasabilitate”, standardul ISO 9000, unitatea ratei defectelor și alte criterii cum ar fi „duritatea, îndoirea, rezistența, rezistența la impact și alți coeficienți de frecare” (a se vedea considerentul 63 de mai sus) și costurile legate de taxele de import (a se vedea considerentele 79 și 80 de mai sus), Comisia remarcă următoarele. În primul rând, trebuie reamintit faptul că aceste elemente au fost aduse în discuție de părți fără a se furniza informații suplimentare. În timpul unei audieri organizate de către consilierul-auditor la 11 iulie 2012, Comisia a invitat părțile să furnizeze informații suplimentare privind aspectele menționate mai sus, dar nu au fost furnizate informații suplimentare. În ceea ce privește cererea pentru ajustările prețurilor de export pentru a se ține seama de taxele la importurile de sârmă laminată în India și, în general, de accesul mai ieftin la materii prime pentru producătorii-exportatori chinezi, Comisia a explicat în detaliu în considerentul 80 motivul pentru care această ajustare nu a putut fi acceptată. Mai mult, astfel cum s-a stabilit în considerentul 63 din regulamentul inițial, costul principalei materii prime, sârma laminată din oțel, nu a reflectat în mod semnificativ valorile de piață. S-a constatat că prețurile sârmei laminate din oțel practicate pe piața internă erau cu mult mai reduse decât cele practicate pe alte piețe. Prin urmare, aceste prețuri distorsionate nu pot fi utilizate ca bază pentru ajustare, așa cum solicită părțile respective. În aceste condiții, Comisia nu înțelege care sunt informațiile suplimentare care ar putea fi furnizate, în opinia Camerei de Comerț din China și a producătorului-exportator chinez, pentru a motiva suplimentar aceste două cereri de ajustare.
(101)
În ceea ce privește litera (d), se reamintește faptul că informațiile privind „tipurile valorii normale a producătorilor UE și nivelurile lor de prețuri, precum și impactul ajustărilor care rezultă asupra tipurilor de valoare normală ale producătorului analog” sunt confidențiale și nu pot fi dezvăluite. Camera de Comerț din China și un producător-exportator chinez au solicitat clarificări suplimentare cu privire la modul în care au fost realizate ajustările privind diferența de preț legată de acoperire. Cu toate acestea, astfel cum s-a indicat în considerentul 92 de mai sus, trebuie menționat că în nota de informare specifică, Comisia a indicat ce tipuri de produse exportate au fost ajustate, permițând astfel părților interesate să înțeleagă modul în care a fost efectuată ajustarea.
(102)
Cu privire la litera (e) și la presupusa necesitate de a lua în considerare toate tranzacțiile de export comparabile la calcularea dumpingului, pentru a se asigura o comparație echitabilă a prețului în temeiul articolului 2.4.2 din Acordul antidumping al OMC, Comisia menționează că valoarea normală folosită pentru stabilirea marjelor de dumping a fost ajustată tocmai ca urmare a solicitării și a sugestiilor formulate de părțile respective. Metodologia utilizată a fost explicată în considerentele 93-96 de mai sus și motivele pentru care dumpingul constatat a fost exprimat ca procent din tranzacțiile de export utilizate la calcularea dumpingului menționat în considerentele 107 și 108 de mai jos sunt în deplină conformitate cu articolul 2.4.2 din Acordul antidumping al OMC, care se referă la tranzacții comparabile de export. În acest caz, toate tranzacțiile comparabile (pe tipuri de produse) au fost utilizate pentru comparație. Prin urmare, era rezonabil să se exprime valoarea dumpingului constatat ca procent din tranzacțiile de export utilizate la calcularea valorii dumpingului.
(103)
După primirea notei de informare generală, doi producători-exportatori chinezi au reafirmat că ar trebui făcute ajustări pentru presupuse diferențe privind eficiența consumului de materii prime și accesul mai ușor la materiile prime, un consum de energie electrică mai eficient și o productivitate mai scăzută pe angajat. Se reamintește faptul că în ancheta inițială niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a beneficiat de tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și structura costurilor lor nu poate fi considerată ca reflectând valorile pieței care pot fi utilizate ca bază pentru ajustări, în special cu privire la accesul la materiile prime. În plus, ar trebui notat faptul că procesele de producție existente în RPC s-au dovedit a fi comparabile cu cele ale producătorului indian și presupusele diferențe s-au dovedit a fi minore. În acest caz, s-a constatat că producătorul indian concura cu mulți alți producători pe piața internă din India, astfel încât se consideră că prețurile sale reflectau pe deplin situația pe piața internă. După cum s-a menționat în considerentul 41 de mai sus, pentru stabilirea valorii normale a fost nevoie să se folosească un substitut pentru costurile și prețurile producătorilor din economiile de piață funcționale.
(104)
Aceiași doi producători-exportatori chinezi au afirmat că atunci când rezumă datele privind diametrul și lungimea în categorii, Comisia nu ar trebui să se refere la categorii, ci să utilizeze cifrele reale pentru lungime și diametru pentru a efectua comparația. În primul rând, după cum s-a menționat în considerentul 70 de mai sus, Comisia a stabilit împreună cu aceleași părți, în urma unei audieri care a avut loc la 26 iunie 2012, să prezinte sub formă de categorii diametrul și lungimea, pentru a ține seama de impactul caracteristicilor fizice asupra prețurilor. Părțile respective au indicat chiar ele anumite categorii posibile, însă Comisia a indicat în cursul audierii că aceste categorii propuse ar trebui să fie revizuite pentru a asigura că toate tipurile exportate corespund îndeaproape tipurilor asemănătoare ale producătorului indian. În al doilea rând, părțile respective au afirmat într-o prezentare realizată în cursul unei audieri care a avut loc la 3 iulie 2012 că diametrul va avea un impact redus în ceea ce privește consumul unitar de materii prime. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
2.11. Marje de dumping
(105)
Marjele de dumping au fost stabilite pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(106)
Marja definitivă de dumping, exprimată ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru producătorul-exportator care face obiectul prezentei reexaminări, este următoarea:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Marjele definitive de dumping reexaminate, exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Producător-exportator din RPC
Marja de dumping existentă
Marja de dumping revizuită
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory și Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Producători-exportatori cooperanți care nu au fost selectați în eșantion
78,1 %
54,1 %
Toate celelalte societăți
115,4 %
74,1 %
(108)
Un producător-exportator a afirmat că la calcularea marjei sale de dumping, valoarea totală a dumpingului constatat ar trebui să fie exprimată ca procent din valoarea totală CIF a tuturor tranzacțiilor de export, și nu ca procent din tranzacțiile de export utilizate la calcularea valorii dumpingului. În opinia acestei societăți, dacă nu se procedează altfel, se presupune existența unui dumping în cazul tranzacțiilor de export care nu au fost utilizate la stabilirea dumpingului.
(109)
O comparație între prețul de export și valoarea normală a fost efectuată pe o bază medie ponderată numai în cazul acelor tipuri exportate de producătorul-exportator chinez pentru care un tip corespunzător a fost fabricat și vândut de producătorul indian. S-a considerat că aceasta este baza cea mai fiabilă pentru stabilirea nivelului unui eventual dumping al acestui producător-exportator. Dacă s-ar fi încercat să se stabilească o corespondență între toate celelalte tipuri exportate și tipurile foarte asemănătoare ale producătorului indian, s-ar fi ajuns la constatări eronate. Pe această bază, este corect să se exprime valoarea dumping constatat ca procent din acele tranzacții de export utilizate la calcularea valorii dumpingului - această constatare se consideră a fi reprezentativă pentru toate tipurile exportate. Aceeași abordare a fost utilizată pentru calcularea marjelor de dumping ale celorlalți producători-exportatori.
3. Definiția industriei din Uniune
(110)
Așa cum se precizează în avizul de deschidere, Comisia a reevaluat definiția industriei Uniunii, pentru a lua în considerare recomandările din rapoartele OSL care sugerează că UE a acționat în mod incompatibil cu articolul 4.1 din Acordul antidumping al OMC, având în vedere că a exclus din definiția industriei Uniunii pe acei producători care nu au dorit să fie incluși în eșantion și a considerat că pragul de 25 % prevăzut la articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de bază a reprezentat în mod automat o „proporție majoră” din producția totală a Uniunii a produsului în cauză. La punctul 430 din raportul Organului de apel emis la 15 iulie 2011, se recunoaște faptul că „totuși, natura fragmentară a industriei elementelor de fixare ar fi putut permite o asemenea proporție scăzută ca urmare a imposibilității de a obține informații suplimentare, cu condiția ca procesul prin care Comisia a definit industria să nu conducă la un risc important de denaturare. […] limitând definiția industriei naționale la acei producători care au dorit să facă parte din eșantion, Comisia a exclus producătorii care au furnizat informații relevante.” (sublinierea noastră) Acești ultimi producători sunt acum incluși în definiția industriei Uniunii.
(111)
În ancheta inițială s-a constatat că producția producătorilor din Uniune care au fost de acord să fie incluși în eșantion și au cooperat pe deplin în cadrul anchetei inițiale a reprezentat 27,0 % din producția totală a produsului în cauză în Uniune. Prin urmare, s-a considerat că aceste societăți reprezintă industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(112)
În urma concluziilor rapoartelor OSL și pe baza tuturor observațiilor valabile primite din partea tuturor producătorilor din UE care s-au manifestat în termenul prevăzut la punctul 6 litera (b) punctul (i) din avizul de inițiere a unei proceduri antidumping privind importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză (8), indiferent dacă aceștia au indicat că doresc să facă parte din eșantion, Comisia a recalculat că industria Uniunii a reprezentat de fapt 36,3 % din producția totală a produsului în cauză în Uniune în 2006.
(113)
După reexaminarea definiției industriei Uniunii, Comisia a evaluat dacă procentul producției de elemente de fixare a industriei respective din producția totală estimată a reprezentat o proporție majoră în sensul articolului 4.1 din Acordul antidumping al OMC.
(114)
După cum se menționează în considerentul 112 din regulamentul definitiv, ancheta a stabilit că produsul similar este fabricat de un număr mare de producători din Uniune, estimat la peste 300, în majoritate întreprinderi mici și mijlocii, dar și câteva societăți mai mari sau grupuri de societăți. La momentul deschiderii anchetei inițiale, Comisia i-a contactat pe fiecare dintre acești producători cunoscuți și le-a cerut să participe la anchetă și să furnizeze anumite informații asupra activității lor. Nici avizul de deschidere publicat la deschiderea anchetei inițiale, nici nota de însoțire trimisă la data deschiderii către toți producătorii din UE nu a menționat că informațiile prezentate de producătorii UE care nu au dorit să coopereze nu vor fi luate în considerare.
(115)
După cum s-a menționat, cea mai mare parte a producătorilor de elemente de fixare din UE este reprezentată de întreprinderi mici sau chiar de microîntreprinderi (întreprinderi familiale) care, în general, dispun de resurse limitate (inclusiv resurse financiare și personal), nu sunt membri ai asociațiilor naționale sau UE care ar putea să-i reprezinte în cursul anchetei și, așa cum se întâmplă adesea în cazul IMM-urilor, nu au resursele necesare pentru a angaja avocați specializați în dreptul comercial și contabili. De asemenea, întreprinderile mici sunt foarte preocupate în legătură cu protecția datelor lor confidențiale în cursul unor astfel de anchete, pe care le consideră ca fiind vitale. Cu toate acestea, un număr mare de producători s-au manifestat (în total 63 de producători din UE) și au furnizat informațiile solicitate. Trebuie notat că acești producători au constat atât în IMM-uri, cât și în întreprinderi mai mari, răspândite pe întreg teritoriul UE. În lumina celor de mai sus, având în vedere circumstanțele specifice ale acestui caz, acești producători, reprezentând 36,3 % din producția totală a produsului în cauză în UE, pot fi considerați ca reprezentând o proporție majoră din totalul industriei Uniunii și, prin urmare, în sensul articolului 4.1 din Acordul antidumping al OMC. În plus, după cum s-a menționat, deoarece toți marii producători cunoscuți din UE s-au manifestat la deschiderea anchetei, în termenul stabilit în avizul de inițiere inițial, eșantionul selecționat în ancheta inițială poate fi considerat reprezentativ, chiar și după includerea altor 18 producători din Uniune în definiția industriei Uniunii.
(116)
Camera de Comerț din China a susținut că Comisia nu poate să se limiteze la utilizarea datelor primite din partea producătorilor din UE care s-au manifestat în termenul menționat în considerentul 112 de mai sus, dat fiind că anumiți producători din UE ar fi putut să aleagă să nu se manifeste deoarece nu doreau să facă parte din eșantion și, prin urmare, știau că răspunsul lor nu va fi luat în considerare. Asociația exportatorilor chinezi a solicitat Comisiei „să înceapă din nou întregul proces de selecție și să contacteze toți producătorii din UE fără a face referire la faptul că producătorii trebuie să fie dispuși să facă parte din eșantion” (9). Cu toate acestea, având în vedere cele de mai sus, s-a considerat că nu mai este nevoie să se redeschidă procedura de selectare a unui eșantion final, dat fiind că marii producători cunoscuți din UE s-au manifestat în etapa de deschidere a procedurii. În urma comunicării acestei informații, Camera de Comerț din China a reafirmat că nu putea fi exclus faptul că un număr mare de producători pur și simplu nu au răspuns la chestionarul de eșantionare „tocmai pentru că știau că refuzul lor de a face parte din eșantion ar conduce automat la excluderea lor din industria națională”. Trebuie remarcat faptul că aceleași argumente au fost prezentate în cursul anchetei inițiale de producătorii-exportatori chinezi și importatorii europeni care au afirmat că nu exista un interes de a acționa. Astfel cum s-a explicat în considerentul 26 din regulamentul definitiv, Comisia a contactat un număr semnificativ de producători din Uniune după deschiderea procedurii și numai câțiva dintre aceștia au răspuns. Trebuie notat că nu s-a făcut referire la eventuala lor includere în eșantionul final. De fapt, eventuala lor selecție în eșantionul final nu a fost un element relevant în decizia producătorilor Uniunii de a se manifesta în cursul procedurii, dat fiind că decizia lor a fost motivată de alți factori, precum cei subliniați în considerentul 115 de mai sus. Prin urmare, cererea adresată Comisiei conform căreia aceasta ar trebui să evalueze din nou prejudiciul a fost respinsă.
4. Situația industriei din Uniune
(117)
În urma rapoartelor, constatările referitoare la prejudiciu stabilite în cursul anchetei inițiale au fost reexaminate la nivelul industriei din Uniune, astfel cum a fost definită în considerentul 114 de mai sus, în ceea ce privește producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, vânzările, prețurile unitare, cota de piață, ocuparea forței de muncă și productivitatea, folosind informațiile colectate referitoare la cei 6 producători incluși în eșantion și la cei 57 de alți producători care fac acum parte din industria din Uniune. În ceea ce privește alți factori de prejudiciu constatați pentru industria Uniunii inclusă în eșantion, având în vedere faptul că informațiile privind stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și salariile au fost obținute din răspunsurile verificate la chestionar ale celor 6 producători incluși în eșantion, constatările sunt, prin urmare, confirmate în cadrul reexaminării.
4.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(118)
Evoluția producției, a capacității de producție și a gradului de utilizare a capacității de producție în ceea ce privește industria din Uniune, pe baza tuturor informațiilor disponibile (a se vedea considerentul 112), a fost următoarea:
Ansamblul industriei din Uniune
2003
2004
2005
2006
PA
Volumul producției (tone)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Indice
100
107
100
106
110
Capacitatea de producție (tone)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Indice
100
102
105
107
110
Gradul de utilizare a capacității (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
În pofida creșterii semnificative a cererii de 29 % între 2004 și PA, volumul producției industriei din Uniune a fluctuat pe durata perioadei examinate și, în cursul PA, a depășit cu 9 % nivelul din 2003, în comparație cu 6 % în ancheta inițială, adică a fost în continuare mult mai scăzut decât creșterea cererii de 29 %.
(120)
În ceea ce privește capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție, constatările la care s-a ajuns în ancheta inițială, deși cu privire la un set diferit de date, au fost confirmate (a se vedea considerentele 130-133 din regulamentul definitiv).
4.2. Vânzările, cota de piață, creșterea și prețurile medii unitare din Uniune
(121)
Cifrele de mai jos reprezintă vânzările realizate de industria din Uniune către clienți independenți din Uniune (în volum și valoare) pe baza tuturor informațiilor disponibile:
Ansamblul industriei din Uniune
2003
2004
2005
2006
PA
Vânzările industriei din Uniune în Uniune (000 EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Indice
100
106
111
121
130
Vânzările industriei din Uniune în Uniune (tone)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Indice
100
111
105
114
114
Prețul unitar de vânzare practicat de industria din Uniune în Uniune (EUR/tonă)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Indice
100
96
106
106
114
Cota de piață a industriei din Uniune (%)
N/A
28 %
27 %
24 %
22 %
Indice
N/A
100
96
86
80
(122)
Datele reexaminate raportate în tabelul de mai sus confirmă constatările prezentate în considerentele 137-140 din regulamentul definitiv, în măsura în care toate tendințele privind prejudiciul sunt confirmate. Volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut cu 14 % în cursul perioadei examinate, în comparație cu 12 % în ancheta inițială, iar valoarea lor a crescut cu 30 %, în comparație cu 21 %. Se constată că tendințele sunt foarte asemănătoare cu cele din ancheta inițială. Aceeași scădere a volumului vânzărilor între 2004 și 2005 confirmă concluzia menționată la considerentul 139 din regulamentul definitiv, și anume că industria din Uniune nu a reușit să profite de creșterea consumului din Uniune și, prin urmare, cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut cu 20 % în mai puțin de 3 ani.
4.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(123)
Evoluția ocupării forței de muncă și a productivității în industria din Uniune a fost următoarea:
Ansamblul industriei din Uniune
2003
2004
2005
2006
PA
Număr de angajați
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Indice
100
111
114
114
114
Productivitate (tone/salariat)
65
63
58
61
63
Indice
100
97
89
93
96
4.4. Concluzie privind prejudiciul
(124)
Având în vedere cele de mai sus, concluziile menționate la considerentele 153-161 din regulamentul definitiv au fost confirmate.
5. Volumul importurilor care au făcut obiectul unui dumping
(125)
Așa cum se precizează în avizul de deschidere, Comisia a luat în considerare concluziile rapoartelor OSL care sugerează că UE a acționat într-un mod incompatibil cu articolele 3.1 și 3.2 din Acordul antidumping al OMC în ceea ce privește luarea în considerare a volumului importurilor care au făcut obiectul unui dumping în ancheta inițială privind elementele de fixare.
(126)
Prin urmare, Comisia a reexaminat evaluarea prejudiciului, având în vedere faptul că s-a constatat că unii producători-exportatori nu au practicat dumpingul în perioada de anchetă. Se reamintește faptul că, în ancheta inițială, s-a constatat că doi producători-exportatori chinezi nu au practicat dumpingul. Astfel cum s-a menționat în considerentul 105 de mai sus, în cursul acestei reexaminări, s-a constatat că un alt producător-exportator nu a practicat dumpingul. Volumul total al importurilor realizate de acești trei producători-exportatori reprezenta doar între 0,01 % și 0,40 % din totalul importurilor produsului în cauză din RPC în PA. Analiza prejudiciului cu privire la evoluția importurilor din RPC care a fost efectuată pe baza volumului importurilor care au făcut obiectul unui dumping, cu excepția importurilor care nu au făcut obiectul unui dumping, arată modificări semnificative în privința tendințelor descrise în considerentul 121 din regulamentul definitiv.
2003
2004
2005
2006
PA
Volumul importurilor din RPC (tone)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Indice
100
137
179
225
267
Cotă de piață RPC
N/A
17 %
22 %
23 %
25 %
Sursă: Eurostat.
6. Legătura de cauzalitate - rezultatele la export ale industriei din Uniune
(127)
Așa cum se precizează în avizul de deschidere, Comisia și-a reevaluat analiza privind legătura de cauzalitate pentru a ține seama de concluziile rapoartelor care sugerează că UE a acționat în mod incompatibil cu articolele 3.1 și 3.5 din Acordul antidumping al OMC, având în vedere că a luat în considerare datele statistice globale privind exportul raportate de Eurostat, și nu rezultatele la export specifice ale industriei din UE.
(128)
Rezultatele la export ale industriei din Uniune au fost analizate în considerentul 175 din regulamentul definitiv. S-a constatat că exporturile către țările terțe nu au reprezentat decât 11 % din totalul producției industriei din Uniune a produsului similar în 2006. Cu toate acestea, așa cum s-a evidențiat în rapoartele OSL, datele utilizate, referitoare la exporturile tuturor producătorilor din Uniune, s-au bazat pe datele Eurostat, și nu pe exporturile industriei din Uniune. Ca urmare a rapoartelor OSL, Comisia și-a reevaluat analiza legăturii de cauzalitate examinând dacă rezultatele la export ale industriei din Uniune nou-definite ar fi putut fi un factor al prejudiciului suferit. S-a constatat că exporturile către țările terțe au reprezentat numai 3,7 % din producția industriei din Uniune nou-definite a produsului similar în cursul PA, și nu 11 % cum s-a menționat în considerentul 175 din regulamentul definitiv. Aceste exporturi au crescut cu aproximativ 4 % între 2003 și PA. În plus, aceste exporturi au fost realizate în mod constant la prețuri cu mult peste prețurile vânzărilor de pe piața Uniunii.
Ansamblul industriei din Uniune
2003
2004
2005
2006
PA
Exporturile Uniunii către restul lumii în perioada examinată (tone)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Indice
100
120
108
107
104
Exporturile Uniunii către restul lumii în perioada examinată (000 EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Indice
100
118
112
124
117
Preț unitar (EUR/tonă)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Astfel, se poate concluziona că rezultatele la export ale industriei din Uniune către țările terțe nu au reprezentat o sursă de prejudiciu important. În plus, se confirmă concluzia finală menționată în considerentul 184 din regulamentul definitiv, și anume că importurile care au făcut obiectul unui dumping originare din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
7. Tratamentul informațiilor confidențiale
(130)
Așa cum se precizează în avizul de deschidere, Comisia s-a angajat să reevalueze constatările pe baza constatărilor rapoartelor care au indicat faptul că UE a acționat în mod incompatibil cu articolele 6.5 și 6.5.1 din Acordul antidumping al OMC în ceea ce privește tratamentul informațiilor confidențiale.
(131)
În urma rapoartelor, Comisia i-a invitat pe cei doi producători relevanți din Uniune să prezinte declarații corespunzătoare cu privire la motivele pentru care informațiile confidențiale nu au putut face obiectul unor rezumate neconfidențiale. Cei doi producători au furnizat informații suplimentare în mod neconfidențial sau, în cazul în care anumite informații nu au putut fi rezumate, au menționat motivele acestui lucru. Informațiile astfel furnizate de acești producători au fost transmise tuturor părților interesate. O asociație reprezentând importatorii din Uniunea Europeană a susținut că informațiile furnizate de cei doi producători din Uniune erau de neînțeles și nu permiteau verificarea încrucișată cu datele publicate de Eurostat. În ceea ce privește această afirmație, se observă că, având în vedere faptul că informațiile furnizate de acești doi producători sunt informații specifice întreprinderilor, este puțin probabil să există surse publice care ar permite verificarea încrucișată.
(132)
Camera de Comerț din China și EFDA au susținut că informațiile suplimentare furnizate erau incomplete în măsura în care anumite elemente din tabelele 22, 23 și 32-34 lipseau în continuare și, prin urmare, nu se respecta modul în care ar fi trebuit să se aplice concluziile OSL. Nu s-au primit alte observații în urma divulgării acestor informații suplimentare cu caracter neconfidențial. Întrucât tabelele 32-34 conțin detalii privind vânzările și costurile suportate de societatea în cauză, aceste informații, care sunt prin natura lor confidențiale, au fost rezumate pentru a se furniza unele informații cu privire la conținut, fără a se dezvălui informațiile confidențiale. Celelalte informații despre care s-a afirmat că lipsesc din tabelul 22 (tipurile de materii prime furnizate și volumele materiilor prime achiziționate) și din tabelul 23 (sunt comunicate doar cifre sub formă de indici privind marja de profit înainte de impozitare și nu sunt furnizate cifre separate pentru vânzările în interiorul UE și în afara acesteia) au fost prezentate din nou de către societatea în cauză din Uniune, pentru a permite o bună înțelegere a informațiilor, și răspunsul a fost adăugat la dosarul destinat consultării de către părțile interesate. În concluzie, se consideră că recomandările rapoartelor cu privire la acest subiect au fost respectate pe deplin.
(133)
În plus, EFDA a susținut că tabelul 24 furnizat de producătorul din Uniune nu a permis să se concluzioneze că această societate a suferit un prejudiciu important, deoarece a arătat o creștere constantă în profit, utilizarea capacităților și producție. Cu toate acestea, Comisia a evaluat din nou prejudiciul, inclusiv datele pentru cei șase producători din UE incluși în eșantion, și a concluzionat că a existat un prejudiciu, după cum se confirmă în considerentul 124 de mai sus. Prin urmare, afirmația nu este justificată.
(134)
În fine, astfel cum s-a menționat la punctul 6 din avizul de inițiere, ca urmare a constatării privind articolele 6.5 și 6.5.1 din Acordul antidumping al OMC în ceea ce privește tratamentul informațiilor confidențiale, la 30 mai 2012, Comisia a comunicat datele Eurostat privind producția totală a UE de elemente de fixare, prezentate inițial.
8. Alte recomandări și hotărâri
(135)
După cum se menționează în aviz, Comisia a analizat observațiile părților în ancheta privind elementele de fixare care au susținut că au fost prejudiciate prin divulgarea constatărilor privind tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață sau cu privire la orice alte recomandări sau hotărâri ale OSL. Comisia a acordat tratament individual unei singure societăți, în conformitate cu recomandările rapoartelor OSL privind articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
F. COMUNICAREA INFORMAȚIILOR
(136)
Toate părțile au fost informate cu privire la constatările menționate anterior. De asemenea, li s-a acordat un termen în care să prezinte observații și cereri referitoare la această comunicare de informații. S-au primit mai multe observații în urma comunicării.
(137)
Rezultă din cele de mai sus că măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009, ar trebui menținute și că importurile realizate de Bulten Fasteners China ar trebui să facă obiectul unei taxe de 0 %.
G. CONCLUZIE
(138)
Pe baza reexaminării de mai sus, se concluzionează că dumpingul prejudiciabil stabilit în cadrul anchetei inițiale este confirmat. Totuși, un producător-exportator a primit tratament individual, în conformitate cu recomandările rapoartelor OSL privind articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Prin urmare, articolul 1 alineatul (2) din regulamentul definitiv ar trebui să fie modificat în consecință. Același articol ar trebui, de asemenea, să fie modificat pentru a ține seama de taxele antidumping reexaminate calculate pentru unele dintre societățile enumerate în tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din regulamentul definitiv, după cum urmează:
Producător-exportator din RPC
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Măsuri definitive
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory și Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Producători-exportatori cooperanți care nu au fost selectați în eșantion
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Toate celelalte societăți
74,1 %
85,0 %
74,1 %
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Tabelul indicând nivelul taxei antidumping definitive aplicabile la prețul net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societățile menționate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 91/2009 se înlocuiește cu următorul tabel:
„Societate
Taxă (%)
Cod adițional TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory și Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0 %
A997
Societățile enumerate în anexa I
54,1 %
A928
Toate celelalte societăți
74,1 %
A999”
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 4 octombrie 2012.