PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI
din 3 aprilie 2014
privind identificarea specificațiilor tehnice TIC care pot fi utilizate drept referințe în procedurile de achiziții publice
[notificată cu numărul C(2014) 2120]
(2014/188/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în special articolul 13 alineatul (1) din acesta,
după consultarea Forumului european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC,
întrucât:
(1)
Standardizarea joacă un rol important în susținerea strategiei Europa 2020, astfel cum este prevăzut în Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (2). Mai multe inițiative emblematice ale strategiei Europa 2020 subliniază importanța standardizării voluntare de pe piețele de produse sau servicii pentru a asigura compatibilitatea și interoperabilitatea între produse și servicii, a promova dezvoltarea tehnologică și a sprijini inovarea.
(2)
În societatea digitală, produsele standardizării devin indispensabile pentru asigurarea interoperabilității între dispozitive, aplicații, depozite de date, servicii și rețele. Comunicarea Comisiei intitulată „O viziune strategică pentru standardele europene: avansând în direcția îmbunătățirii și accelerării creșterii durabile a economiei europene până în 2020” (3) recunoaște specificitatea standardizării în domeniul TIC, în care soluții, aplicații și servicii TIC sunt deseori elaborate de forumuri și consorții TIC la nivel mondial, organizații care s-au impus ca lideri globali în materie de elaborare a standardelor în domeniul TIC.
(3)
Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 vizează modernizarea și îmbunătățirea cadrului european de standardizare. Acesta stabilește un sistem prin care Comisia poate decide să identifice cele mai relevante și mai larg acceptate specificații tehnice TIC elaborate de organizații care nu sunt organizații de standardizare europene, internaționale sau naționale. Posibilitatea de a utiliza întreaga gamă de specificații tehnice TIC în momentul achiziționării de hardware, software și servicii de tehnologia informației va facilita interoperabilitatea, va contribui la evitarea blocajelor în administrațiile publice și va încuraja concurența în domeniul furnizării de soluții TIC interoperabile.
(4)
Specificațiile tehnice TIC care pot fi utilizate drept referințe în procedurile de achiziții publice trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1025/2012. Conformitatea cu cerințele respective garantează autorităților publice că specificațiile tehnice TIC sunt stabilite conform principiilor de deschidere, echitate, obiectivitate și nediscriminare recunoscute de Organizația Mondială a Comerțului (OMC) în domeniul standardizării.
(5)
Decizia de a identifica specificațiile TIC urmează să fie adoptată după consultarea Forumului european multipartit privind standardizarea TIC instituit prin Decizia 2011/C 349/04 a Comisiei (4) completată de alte forme de consultare a experților de la nivel sectorial.
(6)
La 17 octombrie 2013, Forumul european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC a evaluat un prim set de șase specificații tehnice TIC: Internet Protocol versiunea 6 (denumit în continuare „IPv6”), Lightweight Directory Access Protocol versiunea 3 (denumit în continuare „LDAPv3”), Domain Name System Security Extensions (denumit în continuare „DNSSEC”), DomainKeys Identified Mail Signatures (denumit în continuare „DKIM”), ECMAScript-402 Internationalisation Specification (denumit în continuare „ECMA-402”) și Extensible Markup Language versiunea 1.0 (denumit în continuare „W3C XML”). Forumul a emis un aviz favorabil în ceea ce privește identificarea acestor specificații. Cele șase specificații tehnice au fost ulterior supuse unei largi consultări publice care a confirmat avizul Forumului.
(7)
Specificația „IPv6” emisă de Internet Engineering Task Force (IETF) cuprinde un set de specificații tehnice aplicabile unei game largi de echipamente și servicii prin intermediul unor seturi diferite de „solicitări de comentarii” (requests for comments) (RFC). În funcție de context și de aplicație, achizitorii publici ar trebui să selecteze acele RFC care sunt necesare pentru fiecare produs sau serviciu, fără a afecta interoperabilitatea. „IPv6” extinde numărul de adrese IP disponibile, permițând interacțiunea reușită între tot mai multe sisteme de operare, servere web, motoare de căutare și site-uri multimedia. „IPv6” se bazează pe evoluțiile tehnologice avansate și sprijină extinderea continuă a internetului, favorizând apariția unor noi scenarii internet, cum este internetul obiectelor.
(8)
„LDAPv3” este un protocol internet (Internet Protocol) elaborat de Internet Engineering Task Force (IETF) pentru accesarea serviciilor de repertorii distribuite care acționează în conformitate cu modelele de date și servicii X.500. „LDAPv3” este specificat într-o serie de „cereri de comentarii” (RFC) standard track ale IETF prezentate în detaliu în RFC 4510-4519 și poate asigura o disponibilitate ridicată datorită replicării serverelor LDAP. Majoritatea produselor pentru servicii de repertoriere cu relevanță pentru piață sunt compatibile cu „LDAPv3”. Aceasta este o tehnologie stabilă care are potențialul de a îmbunătăți interoperabilitatea și constituie un standard de facto pentru autentificare, autorizare și pentru repertoriile de utilizatori sau de acces utilizat de sistemele TIC care pot oferi o mai ușoară accesibilitate și o mai bună continuitate, în special pentru serviciile publice care vor fi furnizate de administrația publică.
(9)
„DNSSEC” a fost elaborat de Internet Engineering Task Force (IETF) și este o extindere securizată a sistemului de nume de domenii (DNS - Domain Name System) care permite DNS să autentifice originea datelor și să protejeze integritatea acestora. Identificarea „DNSSEC” este compusă dintr-o serie de documente care constituie baza extensiilor de securitate DNS necesare pentru sprijinirea achizițiilor publice ale blocului „DNSSEC”. Datorită „DNSSEC”, DNS este mai bine adaptat la schimbul de parametri de serviciu de securitate asociați numelor de domenii. Acest fapt sporește încrederea în DNS (care este un serviciu de internet critic și fundamental) în ansamblu și, prin urmare, permite utilizarea sa pentru stocarea, distribuirea certificatelor și ca infrastructură de verificare a aplicațiilor.
(10)
„DKIM” este o specificație tehnică TIC elaborată de Internet Engineering Task Force (IETF) care permite unei persoane, unui rol sau unei organizații care deține domeniul de semnătură să solicite o anumită responsabilitate pentru un mesaj prin asocierea domeniului cu mesajul. DKIM separă identitatea semnatarului mesajului de cea a autorului presupus al mesajului. Recunoașterea responsabilității este validată prin intermediul unei semnături criptografice și prin interogarea directă transmisă domeniului semnatarului de a recupera cheia publică corespunzătoare. „DKIM” este pusă în aplicare în mai multe sectoare de piață, și anume în sectorul financiar și bancar, la furnizorii de servicii e-mail, în rețelele sociale sau la furnizorii de servicii comerciale pe internet. În cazul în care ar fi utilizat de autoritățile publice, „DKIM” ar stabili un nivel de încredere de bază privind originea comunicațiilor, ceea ce ar duce la îmbunătățirea interoperabilității între organizațiile emițătoare și receptoare.
(11)
„ECMA-402” elaborat de Ecma International este un limbaj de programare multifuncțional și general descris de mai multe specificații care se adaptează la convențiile lingvistice și culturale utilizate de diferite limbaje umane și țări. Gama ECMAScript este un limbaj de programare utilizat pe scară largă pe web, inclusiv în Europa. Utilizarea acestuia este foarte răspândită, în domenii precum aplicațiile bazate pe clienți web sau aplicațiile bazate pe serveri, ca de exemplu accesul online la servicii bancare, serverele e-mail sau chiar jocurile electronice, și este totodată un limbaj de programare important utilizat pentru world wide web. Internaționalizarea caracteristicilor oferite de ECMA-402 reprezintă o îmbunătățire extrem de importantă a ECMAScript pentru mediul multilingvistic european. Specificațiile și standardele ECMAScript contribuie în mod eficace la îmbunătățirea interoperabilității și sunt incluse foarte des pe listele naționale ale standardelor și specificațiilor de interoperabilitate destinate achizițiilor publice.
(12)
„W3C XML”, conceput de Consorțiul World Wide Web (World Wide Web Consortium - W3C), este un ansamblu de specificații legate în materie de structurare a datelor care favorizează partajarea extrem de modulabilă a informațiilor și a capacităților de calcul. Versiunea XML 1.0 este în prezent unul dintre cele mai comune formate utilizate la nivel mondial pentru partajarea informațiilor structurate, multe alte specificații de formate de date fiind concepute pe baza unor extensii ale formatului XML. Utilizarea sa omniprezentă ca format de partaj de informații, atât între persoane, cât și între computere, transformă acest format într-un element care apare în majoritatea utilizărilor internetului. Achizitorii ar trebui să aleagă specificațiile care corespund necesităților pentru care trebuie să efectueze achiziții. Prezența pe scară largă a formatului XML în depozitele de date și în rețelele mondiale garantează faptul că acesta va deveni un format esențial pentru interoperabilitatea TIC mondiale între aplicații, servicii și produse în cursul următoarelor decenii,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Specificațiile tehnice ale TIC care pot fi utilizate drept referințe în procedurile de achiziții publice sunt stabilite în anexă.
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 3 aprilie 2014.