PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/519
ze dne 26. března 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 91/2009 (2), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 (3), konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli (dále jen „ISF“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Po změně, kterou přineslo prováděcí nařízení (EU) č. 924/2012, měla opatření podobu valorického cla stanoveného pro jednotlivé čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku ve výši od 0,0 % do 69,7 %. Zároveň bylo antidumpingové clo pro spolupracující čínské vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoveno na úrovni 54,1 %, zatímco zbytkové clo pro nespolupracující čínské vyvážející výrobce činilo 74,1 % (dále jen „platná cla“).
(3)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 723/2011 (4), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 693/2012 (5), byla původní opatření rozšířena na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
2. Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (6) obdržela Komise dne 1. října 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ISF v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. ledna 2014 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 (dále jen „dotčené období“).
4.2. Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Z 325 známých čínských výrobců 24 předložilo odpovědi na dotazník k výběru vzorku. Avšak 13 z nich nevykázalo vývoz do EU, zatímco u tří jiných nebyl v původním šetření zjištěn dumping, a proto nepodléhají platnému opatření. Zbývajících osm společností vykázalo vývoz 11 800 tun do EU, což podle Eurostatu odpovídá 132 % celkového čínského dovozu do EU v období přezkumného šetření. Navržen byl vzorek tří největších vývozců. Nicméně jedna ze společností zařazených do vzorku tvrdila, že nesprávně vykázala svůj vývoz do EU ve formuláři pro výběr vzorku a ve skutečnosti měla vykázat nulový vývoz.
(12)
Proto byl vytvořen vzorek sestávající ze tří největších zbývajících vývozců. Všechny tři společnosti zařazené do vzorku ukončily spolupráci v různých fázích řízení a rozhodly se neodpovědět na dotazníky nebo odmítnout inspekce na místě. V důsledku toho byly všem třem společnostem zaslány dopisy, které je informovaly o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení. Od těchto vyvážejících výrobců nepřišla žádná odpověď.
(13)
Komise posoudila situaci čtyř zbývajících vyvážejících výrobců, kteří odpověděli na dotazník k výběru vzorku. Jejich vývoz do Unie byl tak nízký, tj. menší než 1 % celkového vývozu, že vytvořit nový vzorek a zakládat zjištění šetření na jejich situaci nebylo považováno za vhodné ani reprezentativní. Bylo považováno za vhodnější v zjištěních šetření vycházet z širších a reprezentativnějších podkladů, tj. z dostupných údajů, s ohledem na nedostatečnou spolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zbývající čtyři společnosti byly informovány o záměru Komise vycházet z dostupných údajů.
(14)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise rovněž oznámila čínským orgánům, že hodlá použít článek 18. Komise neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení jako reakci na příslušné dopisy zaslané společnostem a čínským orgánům.
(15)
V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 91 výrobců/skupin výrobců, kteří představovali přibližně 50 % výroby ISF v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců Komise přistoupila k výběru vzorku. Vybraný vzorek původně sestával z devíti společností/skupin společností patřících k nejvíce reprezentativním, pokud jde o objem, velikost, sortiment typů výrobku a zeměpisnou polohu v Unii. Jedna ze společností zařazených do vzorku ukončila spolupráci a rozhodla se neodpovědět na dotazník. Komise proto informovala tuto společnost o jejím vyřazení ze vzorku vzhledem k nedostatečné spolupráci. Vzorek zmenšený na zbývajících osm společností/skupin společností však byl považován za reprezentativní, protože odpovídal 24 % odhadované celkové výroby ISF v Unii během období přezkumného šetření.
(16)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou dovozců v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu společností nebyl požadován výběr vzorku.
(17)
Co se týče uživatelů, žádný z nich se nepřihlásil ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu ani v pozdější fázi řízení. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný uživatel.
(18)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Inspekce proběhly v 11 společnostech (alespoň jedna na každou z osmi skupin společností zařazených do vzorku). Na základě článku 19 základního nařízení tito výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení jejich totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Proto jména těchto společností nejsou uvedena.
b)
Dovozci v Unii:
Adolf Würth GmbH & Co - Německo
Marcopol z o.o. - Polsko
c)
Výrobci v zemích s tržním hospodářstvím:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombaj, Indie
5. Poskytnutí informací
(19)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k závěrům tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, a všechny zúčastněné strany byly vyzvány k předložení připomínek (poskytnutí konečných informací). Byl jim rovněž poskytnut čas na předložení připomínek v návaznosti na poskytnuté informace. Podání byla obdržena od žadatele, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojního zařízení a elektroniky, dvou dovozců/výrobců v Unii a jejich čínského výrobce ve spojení a dvou sdružení distributorů v Unii. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
2. Obdobný výrobek
(21)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané na domácím trhu v Malajsii (dále jen „srovnatelná země“) mají v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné v ČLR a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
(23)
Jak je uvedeno výše v 11. až 14. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vybraní jako součást vzorku při šetření nespolupracovali. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(24)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla použita žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi (jako je prohlášení Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků).
(25)
Nedostatečná spolupráce ovlivnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v tom smyslu, že přesný sortiment vyvážený čínskými výrobci do Unie nebyl znám.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1. Výběr srovnatelné země a výpočet běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Indie byla použita jako srovnatelná země již v původním šetření.
(27)
Kromě Indie žadatel navrhl jako možnou srovnatelnou zemi USA. Ostatní zúčastněné strany vyjádřily k návrhu Indie výhrady a navrhly Malajsii, Tchaj-wan, Thajsko a Vietnam jako alternativní srovnatelné země.
(28)
Kromě návrhů předložených zúčastněnými stranami se Komise sama snažila určit vhodnou srovnatelnou zemi. Určila Japonsko jako další potenciální srovnatelnou zemi z důvodu jeho velkého objemu výroby spojovacích prostředků podobného ČLR.
(29)
Žádosti o spolupráci byly zaslány známým výrobcům v Indii, Japonsku, Malajsii (skutečným výrobcům, kteří antidumpingová opatření neobcházejí (8)), na Tchaj-wanu, v Thajsku a USA. Vietnamští výrobci nebyli kontaktováni, protože Vietnam není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Spolupracovali vyvážející výrobci v Indii a Malajsii a v těchto dvou zemích se uskutečnily inspekce na místě.
(30)
Bylo zjištěno, že jedna ze spolupracujících indických společností nebyla výrobcem, nýbrž obchodní společností a že druhá spolupracující indická společnost zahájila svou činnost až po období přezkumného šetření. Proto nemohly být použity údaje o prodeji a nákladech z Indie. Bylo zjištěno, že dvě malajsijské spolupracující společnosti jsou vyvážejícími výrobci, jejichž úplné údaje jsou dostupné z období přezkumného šetření. Proto jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla vybrána Malajsie.
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku ze strany spolupracujících výrobců v Malajsii nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(32)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že domácí prodej jednoho z výrobců se uskutečnil v běžném obchodním styku, zatímco prodej druhého výrobce nikoli.
(33)
Běžná hodnota prvního výrobce tak vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření. Běžná hodnota druhého výrobce byla početně určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(34)
Po poskytnutí konečných informací se dvě zúčastněné strany vyjádřily k výběru srovnatelné země. Obě strany tvrdily, že Japonsko nemělo být považováno za možnou srovnatelnou zemi z důvodu svého zaměření na výrobky nejvyšší kategorie a svých vysokých nákladů. Jedna z těchto stran rovněž uvedla, že jako srovnatelná země měl být vybrán Tchaj-wan vzhledem k vysokému počtu výrobců, nákladům srovnatelným s Čínou a svému rozsáhlému vývozu do Evropy a Severní Ameriky.
(35)
Komise konstatuje, že srovnatelná země byla vybrána po zvážení šesti potenciálních kandidátských zemí. Od všech těchto zemí byla požadována spolupráce. Spolupracovaly pouze Malajsie a Indie; nespolupracovaly Tchaj-wan a Japonsko. Z důvodů vysvětlených v 30. bodě odůvodnění bylo rozhodnuto vybrat Malajsii.
2.2. Stanovení vývozní ceny
(36)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat).
2.3. Srovnání a úpravy
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry.
2.4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné dovozní ceny podle Eurostatu s běžnými hodnotami srovnatelné země neprokázalo existenci dumpingu.
(39)
Nicméně během období přezkumného šetření bylo do Unie z ČLR dovezeno jen zanedbatelné množství 9 000 tun ISF (v hodnotě 23 milionů EUR) kromě ISF vyrobených vyvážejícími výrobci, u nichž bylo zjištěno, že se v původním šetření dumpingu nedopustili. Kromě toho kvůli nespolupráci čínských vývozců zařazených do vzorku nebyly k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou srovnatelné země bylo možné provést pouze na souhrnném základě.
(40)
Proto nezjištění dumpingu v období přezkumného šetření je považováno za málo relevantní kvůli nízkému dovezenému množství a absenci informací týkajících se dováženého sortimentu vzhledem k velké různorodosti prostředků, které se vyrábějí a s nimiž se obchoduje.
(41)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že by opatření měla být zrušena, protože během období přezkumného šetření nebyl zjištěn dumping. Zastávali názor, že navzdory malému objemu vývozu z ČLR má nezjištění dumpingu značný význam.
(42)
Komise poznamenává, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se závěry opírají o pravděpodobnost, že se dumping obnoví, nikoli o zjištění týkající se existence dumpingu během období přezkumného šetření.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(43)
S ohledem na úvahy uvedené výše v 38. až 40. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vývozní cena při vývozu z ČLR na jiné trhy, obcházení opatření a atraktivitu trhu Unie.
3.1. Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR
(44)
Odhaduje se, že ČLR je největší výrobce ISF na světě. Podle údajů Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (9) (China Fastener Industry Association, dále jen „CFIA“) se výrobní kapacita v roce 2012 odhadovala na 6,6 milionu tun. Využití kapacity bylo odhadováno na úrovni 75 %, což znamenalo značnou volnou kapacitu, která je srovnatelná s celkovou spotřebou Unie.
(45)
CFIA také odhaduje, že v roce 2012 bylo vyvezeno 40-50 % výroby ISF (2,5 milionu tun). Je zřejmé, vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Čínský vývoz byl tedy o více než 40 % vyšší než celková spotřeba Unie v témže období.
3.2. Vývozní cena při vývozu z ČLR na trhy třetích zemí
(46)
Žádost obsahuje důkazy prima facie o čínských vývozních cenách při vývozu na jiné trhy, jako jsou USA a Tunisko. Tyto důkazy byly založeny na cenových nabídkách, které obdrželo výrobní odvětví Unie. Bylo zjištěno, že tyto vývozní ceny jsou nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná, a tudíž nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše.
(47)
Antidumpingová opatření týkající se spojovacích prostředků z ČLR byla přijata v několika třetích zemích (např. v Kanadě (10), Kolumbii (11), Mexiku (12), Jižní Africe (13) a USA (14)). Tato opatření se týkají různých podkategorií spojovacích prostředků, včetně dotčeného výrobku. Tato antidumpingová opatření byla považována za další známku dumpingu při vývozu na trhy třetích zemí.
(48)
S ohledem na tyto úvahy dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci z ČLR prodávali a v současné době prodávají ISF do třetích zemí zmíněných ve 46. a 47. bodě odůvodnění za dumpingové ceny. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že kdyby byla stávající opatření zrušena, vyvážející výrobci z ČLR by také prodávali dotčený výrobek na trhu Unie za dumpingové ceny.
3.3. Obcházení opatření
(49)
Šetření zaměřené na obcházení opatření (15) dospělo k závěru, že k obcházení opatření vztahujících se na spojovací prostředky z Číny docházelo přes Malajsii. Opatření byla proto rozšířena na Malajsii s výjimkou devíti malajsijských výrobců, o nichž bylo zjištěno, že jsou skutečnými výrobci, kteří opatření neobcházejí, a kteří byli osvobozeni od opatření. Obcházení opatření naznačuje, že vývozci uplatňující dumping se chtějí dostat na trh Unie s dumpingovými cenami, aniž by museli platit clo. Proto je v případě, že by opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné, že by chtěli směřovat dumpingový dovoz přímo na trh Unie, aniž by se museli uchýlit k obcházení opatření.
(50)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že nižší celní sazby by snížily riziko obcházení. Tyto strany rovněž tvrdily, že zvláštní opatření, která jsou vysvětlena ve 129. bodě odůvodnění a která vyžadují, aby čínští vývozci s individuálními celními sazbami předložili faktury, jsou známkou toho, že celní sazby jsou příliš vysoké a vybízejí k obcházení opatření.
(51)
Komise poznamenává, že výši platných celních sazeb nelze změnit v souvislosti s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho účelem zvláštních opatření pro čínské vývozce je řešit potenciální riziko obcházení opatření mezi čínskými výrobci v důsledku rozdílných individuálních celních sazeb. Naproti tomu obcházení opatření přes Malajsii bylo analyzováno jako ukazatel pravděpodobnosti obnovení dumpingu při vývozu z ČLR do Unie. Komise se domnívá, že tyto dvě otázky spolu přímo nesouvisejí: požadavek faktur od čínských výrobců nemění nic na zjištění, že obcházení opatření přes jiné země je známkou pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti.
3.4. Atraktivita trhu Unie
(52)
Obcházení opatření přes Malajsii dokládá, že trh Unie je kvůli vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. Existence antidumpingových opatření na ostatních trzích dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie v případě, že by byla opatření zrušena. Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla přesměrována do Unie. Je třeba připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %. Očekává se proto, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský vývoz, který se v současnosti na trhu Unie podílí 0,5 %, se na základě cenového podbízení vůči cenám v Unii výrazně zvýší.
3.5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(53)
Šetření prokázalo, že se spojovací prostředky dovezené z ČLR vyvážely do několika třetích zemí za dumpingové ceny a že některé z těchto třetích zemí přijaly antidumpingová opatření vztahující se na čínské spojovací prostředky. Chování čínských vývozů při tvorbě cen na trzích třetích zemí naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu na trhu Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(54)
Obcházení opatření bylo považováno za další náznak pravděpodobnosti obnovení dumpingu.
(55)
Navíc atraktivita trhu Unie a skutečnost, že jiné trhy jsou kvůli antidumpingovým opatřením stále uzavřené, naznačují, že existuje riziko přesměrování čínského vývozu na trh Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(56)
Kromě toho je volná kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření významná. Kdyby tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii, bylo by velmi pravděpodobné, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny kvůli nadměrné produkci, pro kterou by bylo třeba najít cestu na vývozní trhy, což představuje pobídku k dumpingu.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, byl by dumping obnoven.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí velký počet výrobců v Unii, včetně mnoha malých a středních podniků a několika větších společností. Výrobci v Unii, jejichž jménem byla žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti podána, spolupracovali při šetření s výjimkou jedné společnosti, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Řada ostatních výrobců, kteří žádost podpořili, nebo s ní nesouhlasili, poskytla obecné údaje o svém objemu výroby a prodeje. Jelikož mnoho výrobců v Unii, většinou malých podniků, při šetření nespolupracovalo, nebylo možno na základě údajů jednotlivých společností přesně stanovit celkový objem výroby v Unii a počet výrobců.
(59)
V důsledku toho byl objem výroby v Unii odhadnut s použitím informací uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti na základě údajů Eurostatu o průmyslové výrobě. Na základě výše uvedených skutečností se celková výroba v Unii v období přezkumného šetření odhaduje na zhruba 1,2 milionu tun.
(60)
Navíc žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti a informace shromážděné během šetření umožňují odhad, že během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 378 výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(61)
Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno a požadované informace poskytlo osm výrobců/skupin výrobců v Unii. Odhaduje se, že společnosti zařazené do vzorku představují přibližně 24 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžné poznámky
(62)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a ověřeny na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(63)
Makroekonomické ukazatele v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracující výrobce a údajů o dovozu od Eurostatu na úrovni kódů TARIC.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 3 %. V roce 2011 byl zaznamenán významný růst, avšak spotřeba v Unii je stále velmi daleko od výše zjištěné během období šetření původního šetření, kdy spotřeba přesáhla 2,2 milionu tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat.
3. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z člr
(66)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(67)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Podíl na trhu (v %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Zdroj: Eurostat.
(68)
Objemy dovozu z ČLR se z úrovně zaznamenané v období původního šetření významně snížily (o více než 98 %, pokud srovnáme období původního šetření s obdobím přezkumného šetření). Čínský podíl na trhu odpovídajícím způsobem rovněž klesl z 26 % v období původního šetření na 0,5 % v období přezkumného šetření. Následkem toho oficiální vývoz z ČLR na trh Unie téměř ustal. Údaje vykazované v této a následující tabulce neobsahují objemy vývozu tří čínských vyvážejících výrobců, u nichž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Objem jejich vývozu byl v posuzovaném období v průměru zhruba 30 % celkového čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(69)
Následující tabulka udává průměrnou cenu čínského dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR zvýšila o 28 %. Existují však důvody k domněnce, že tato cena (která je o více než 250 % vyšší než průměrná cena čínského vývozu během období původního šetření) by neměla být považována za smysluplný ukazatel, a to z důvodu velmi malých množství, která jsou dovážena z Číny. Zdá se, že vzhledem k vysokým antidumpingovým clům, malým objemům dovozu a důkazům získaným od spolupracujících dovozců se množství vyvážená čínskými výrobci v období přezkumného šetření skládají z velmi malých objednávek a/nebo velmi specifických typů výrobku, což vede k vyšším cenám.
Tabulka 3
Průměrná cena dovozu z ČLR
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Zdroj: Eurostat.
(70)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumném šetření, a s ohledem na omezené informace, které jsou k dispozici od jiných čínských vyvážejících výrobců, bylo cenové podbízení během období přezkumného šetření určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(71)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie 12 %. Nicméně z důvodů vysvětlených výše v 69. bodě odůvodnění je třeba mít za to, že ceny zaznamenané u čínského vývozu dotčeného výrobku v posuzovaném období jsou mnohem vyšší, než jaké by byly při absenci opatření. Na tomto základě jsou důvody se domnívat, že kdyby byla opatření zrušena, vývoz dotčeného výrobku z ČLR by i nadále byl s to vyvinout vážný cenový tlak na výrobce v Unii.
4. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
Tabulka 4
Dovoz z dalších třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Tchaj-wan
Objem dovozu (v tunách)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (v EUR za tunu)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Podíl na trhu (v %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Objem dovozu (v tunách)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (v EUR za tunu)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Podíl na trhu (v %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thajsko
Objem dovozu (v tunách)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (v EUR za tunu)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Podíl na trhu (v %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Další třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (v EUR za tunu)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Podíl na trhu (v %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (v EUR za tunu)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Podíl na trhu (v %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Objemy dovozu z třetích zemí na trh Unie během posuzovaného období vykázaly nepatrně rostoucí trend, který sledoval trend spotřeby. Podíl všeho dovozu ISF ze třetích zemí na trhu zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem jedné třetiny spotřeby Unie.
(73)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí zůstaly v posuzovaném období relativně stabilní a zůstaly pod úrovní cen výrobního odvětví Unie. Bez ohledu na to jsou ceny dovozu ze třetích zemí výrazně vyšší než ceny, které byly během původního šetření zaznamenány u dovozu z Číny. Z důvodů uvedených výše v 69. bodě odůvodnění nelze ceny čínských ISF dovezených do Unie v období přezkumného šetření považovat za reprezentativní, byť jsou vyšší než průměrné ceny dovozu ze třetích zemí.
(74)
Zvažují-li se třetí země jednotlivě, je zřejmé, že nejdůležitějším zahraničním aktérem na trhu Unie je nyní Tchaj-wan. Objem jeho vývozu se v posuzovaném období zvýšil o 20 % a sám o sobě představuje téměř polovinu dovozu na trhu EU. Vezmeme-li v úvahu, že objemy jeho vývozu v období přezkumného šetření jsou o 70 % vyšší než v období původního šetření (a to navzdory skutečnosti, že spotřeba v období přezkumného šetření je nižší), je zřejmé, že velkou část vývozu z Číny nahradily tchajwanské výrobky. Je třeba však poznamenat, že objemy tchajwanského dovozu v období přezkumného šetření představovaly jen polovinu objemů vyvezených Čínou v období původního šetření a že tchajwanské průměrné ceny v období přezkumného šetření byly téměř dvojnásobně vyšší (+ 97,8 %) než průměrné ceny čínského vývozu v období původního šetření. Dále je třeba poznamenat, že čínští vývozci i nadále prodávali za obdobně nízké ceny na trzích v Evropě, na nichž se neuplatňovala antidumpingová opatření, jako je Chorvatsko před přistoupením k EU.
(75)
Dále by Vietnam a Thajsko mohly být označeny za země, které měly prospěch z vytlačení čínského vývozu, neboť vykázaly značné zvýšení (v rozmezí 70 až 80 %), byť začínaly s mnohem menšími objemy.
(76)
Kromě toho je třeba vzít v úvahu skutečnost, že sortiment dovážených výrobků je údajně více zaměřen na běžné výrobky než na výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie.
(77)
Po poskytnutí konečných informací čtyři zúčastněné strany tvrdily, že zjištění Komise týkající se částečného nahrazení čínského dovozu na trhu Unie dovozem z Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu by mělo vést k závěru, že výrobky, které budou pravděpodobně dovezeny z Číny, jsou běžné, a tudíž nebudou přímo konkurovat propracovanějším výrobkům výrobního odvětví Unie.
(78)
V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že skutečnost, že dovoz ze třetích zemí zřejmě vskutku převzal podíl na trhu, který dříve měli čínští vývozci, neznamená, že by budoucí dovoz z Číny pravděpodobně nezpůsobil újmu. Za prvé, jak je vysvětleno podrobněji ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie tvoří výrobci běžných i speciálních spojovacích prostředků. Za druhé, existují náznaky, že by budoucí vývoz z Číny mohl zahrnovat specializovanější výrobky a výrobky vyšších kategorií. Dostupné informace týkající se plánů rozvoje, jako je projev předsedy Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (CFIA) (17), jasně ukazují, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj různorodějších a složitějších výrobků a výrobků nejvyšší kategorie. Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(80)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(81)
Výroba výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zůstala celkově stabilní. Je třeba připomenout, že poptávka po dotčeném výrobku je stejně jako u jiného spotřebního zboží do značné míry závislá na odvětvích jako automobilový průmysl a stavebnictví. I přes malé zvýšení v roce 2011 výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období zůstala v souladu s pomalu rostoucí poptávkou v evropské ekonomice celkově stabilní.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(82)
Také výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, když se v roce 2011 a v období přezkumného šetření zvýšila nepatrně. V souladu se skutečností, že výroba v období let 2010-2013 zůstala stabilní, v zásadě stabilní zůstalo i využití kapacity, přičemž relativního vrcholu bylo dosaženo v roce 2011.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Využití kapacity (v %)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2010
2011
2012
OPŠ
Objem (v tunách)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(83)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, sledoval trend spotřeby a výroby v letech 2010 až 2013, přičemž během posuzovaného období byl zaznamenán nepatrný růst, a to i přes významný nárůst mezi roky 2010 a 2011.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu a růst
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat.
(84)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (vypočtený při zohlednění prodeje stranám, které jsou ve spojení) během posuzovaného období byl stabilní a představoval přibližně dvě třetiny trhu. Tento výsledek odpovídá poklesu spotřeby Unie ve srovnání s obdobím původního šetření na jedné straně a náhradě čínského dovozu dovozem z jiných zdrojů na straně druhé.
c) Zaměstnanost a produktivita
(85)
V souvislosti s dotčeným výrobkem zůstala zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období stabilní. Malý nárůst zaznamenaný v roce 2011 je v souladu s vyšší výrobou vykázanou během uvedeného roku. Jelikož produktivita byla v roce 2011 také vyšší, svědčí to o tom, že výrobní odvětví Unie reagovalo na vyšší poptávku částečně náborem nových zaměstnanců a částečně zvýšením výkonu stávajících zaměstnanců (přesčasy). Když se v následujících letech objemy opět snížily, oba tyto jevy zmizely a byl obnoven stav z roku 2010.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(86)
Jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku nebylo možné stanovit s dostatečnou přesností dumpingová rozpětí pro ČLR, a proto se nezjištění dumpingu během období přezkumného šetření přikládá malý význam. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Nicméně oživení bylo zpomaleno stagnující poptávkou v hlavních navazujících odvětvích. Dále je třeba poznamenat, že poměrně stabilní vývoj v posuzovaném období nastal pod ochranou stávajících antidumpingových opatření. V případě zrušení uvedených opatření se očekává výrazný dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(87)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období let 2010-2013 zvýšily o 8 % poté, co v roce 2012 dosáhly relativního vrcholu. Průměrná prodejní cena je obecně schopna pokrýt výrobní náklady a zajistit nepatrný zisk výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Zdroj: odpovědi na dotazník.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(88)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,5
1,1
2,0
3,6
Peněžní tok (v EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investice (v EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Návratnost investic (v %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období bylo ziskové rozpětí i nadále nízké a u některých výrobců v Unii záporné; zejména je třeba si uvědomit, že v žádném z posuzovaných roků ziskové rozpětí nedosáhlo úrovně zaznamenané v období původního šetření (4,4 %). Bez ohledu na stabilní trend prodeje a výroby a významný tržní podíl výrobního odvětví Unie je ziskové rozpětí pro toto odvětví stále poměrně nízké. Zejména je třeba uvést, že v roce 2011 bylo ziskové rozpětí velmi nízké navzdory skutečnosti, že objemy prodeje výrobního odvětví Unie dosáhly v posuzovaném období svého maxima. To vzbuzuje obavy o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU v případě, že hospodářská situace bude i nadále stagnovat. Je třeba si rovněž uvědomit, že ziskové rozpětí během posuzovaného období zůstalo také vždy pod úrovní cílového zisku uvedenou v původním šetření (5 %).
(90)
Peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl během celého posuzovaného období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2012, a v období přezkumného šetření se výrazné snížil - o 17 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.
(91)
Úroveň investic byla během posuzovaného období poměrně vysoká a stabilní, přičemž vrcholu dosáhla v roce 2011. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic vykazuje obdobný trend jako ziskové rozpětí. Proto tento ukazatel také dosahuje svého vrcholu v období přezkumného šetření. Tento signál může být vykládán jako nejednoznačný, protože na jedné straně odráží nejvyšší bod ziskového rozpětí mezi těmi, které byly v posuzovaném období zaznamenány, ale odráží rovněž nízkou úroveň investic, která svědčí o tom, že hospodářské vyhlídky odvětví jsou stále nejisté.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky výrobců v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, s výjimkou investic nedosáhly výše z období původního šetření.
g) Zásoby
(93)
Konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii sledoval poměrně stabilní trend, který byl zaznamenán již ve výrobě a v prodeji, přičemž relativního vrcholu dosáhl v roce 2011. Navíc vzhledem k tomu, že se výroba obdobného výrobku v Unii uskutečňuje převážně na zakázku, výše zásob nepředstavuje velmi smysluplný ukazatel.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Zdroj: odpovědi na dotazník.
h) Náklady práce
(94)
Průměrná mzda zaměstnanců během posuzovaného období neustále rostla - o 4 % každý rok. Tento růst je však možno vysvětlit úpravou o inflaci a v menší míře využitím přesčasové práce (o čemž svědčí zvýšení produktivity na zaměstnance v roce 2011).
Tabulka 13
Náklady práce
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(95)
Šetření ukázalo, že dovoz výrobků z ČLR na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2009 téměř vymizel. To umožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout dobré a stabilní úrovně výroby, objemu prodeje a podílu na trhu. Na druhé straně je ziskovost i cílový zisk pro výrobní odvětví stále nižší, než jsou úrovně dosažené během období původního šetření.
(96)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Avšak vzhledem k pomalému růstu spotřeby a ke skutečnosti, že ziskové rozpětí je stále nižší, než je nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost, lze situaci výrobního odvětví Unie stále považovat za zranitelnou.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany tvrdily, že skutečnost, že Komise došla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, by mělo vést k ukončení opatření. Komise skutečně zjistila neexistenci podstatné újmy během období přezkumného šetření. Nicméně rozhodnutí o prodloužení opatření není založeno na podstatné újmě v období přezkumného šetření, nýbrž v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení na zjištěních týkající se pravděpodobnosti obnovení újmy. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzován možný dopad vývozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie.
(99)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ČLR při tvorbě cen. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců analýza vychází z dostupných údajů, které zahrnují statistiky (Eurostat a čínské obchodní statistiky) a dokumenty odvětví (například projev předsedy CFIA, na který odkazuje výše 78. bod odůvodnění) poskytnuté v žádosti o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
2. Spotřeba v Unii
(100)
Jak je uvedeno v 64. a 65. bodě odůvodnění, spotřeba dotčeného výrobku v Unii vykazovala v posuzovaném období celkově stabilní trend. Zároveň je spotřeba v období přezkumného šetření stále nižší o téměř 20 % v porovnání s úrovní před krizí v období původního šetření. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby v automobilovém a stavebním odvětví v Unii, jakož i v dalších odvětvích spotřebního zboží, v nichž se dotčený výrobek široce využívá (elektronické a domácí spotřebiče, nábytek atd.). Za těchto okolností se má proto za to, že obnovení extrémně levného dovozu z Číny v případě, že by opatření pozbyla platnosti, by mělo náhlý a dramatický dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Ceny tohoto dovozu by pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám v Unii a každopádně by vyvolaly tlak na snižování cen v Unii a narušily hospodářskou soutěž na trhu. V důsledku toho je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by se obnovila.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování člr při tvorbě CEN
(101)
Jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění, čínská kapacita výroby ISF v roce 2012 představovala 6,6 milionu tun. Je třeba poznamenat, že rok 2012 byl podle čínského výrobního odvětví spojovacích prostředků obtížným rokem, jelikož kvůli nepříznivému dopadu několika hospodářských faktorů (inflace, zpomalení čínského hospodářství a krize eurozóny) byl prvním rokem od roku 2000, kdy čínská výrobní kapacita zaznamenala pokles (z 6,8 milionu tun v roce 2011).
(102)
Každopádně bez ohledu na budoucí scénáře (stagnace nebo růst) je ještě třeba uvést, že i stávající čínská výrobní kapacita 6,6-6,8 milionu tun byla v letech 2010-2012 využívána pouze ze 75 %. Tím v Číně vzniká volná kapacita (1,6-1,7 milionu tun), která je již nyní velmi velká a je řádově stejná jako celá spotřeba zaznamenaná na trhu Unie ve stejném období.
(103)
Čínský vývoz ISF do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stabilní a dosahoval úrovně 2,2-2,6 milionu tun, což odpovídá 40-50 % čínského prodeje. Je tedy zřejmé, že vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Podle plánů rozvoje odvětví, které oznámil CFIA, očekávaný nárůst poptávky na domácím trhu povede pravděpodobně k tomu, že podíl vývozu klesne na úroveň 30-40 % výroby. Nicméně tento pokles je třeba chápat z hlediska celkového zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a skutečnosti, že tato volná kapacita je každopádně stejně velká jako celková spotřeba v Unii. Kromě toho prognóza CFIA neuvádí časový rámec pro snížení podílu čínského vývozu ani konkrétní údaje svědčící o tom, že tento posun již začal. V důsledku toho je třeba plán rozvoje, o němž informoval CFIA, považovat za příliš mlhavý a neurčitý program, zejména ve srovnání s pozbytím platnosti opatření, které by mělo okamžitý účinek. Proto existence tohoto plánu nemůže v této fázi ovlivnit závěry o pravděpodobném obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(104)
V současné době je čínská přítomnost na trhu Unie velmi omezená a nepřesahuje 0,5 % podílu na trhu z hlediska objemu. Nicméně trh Unie je vzhledem k vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. To lze prokázat pokusy čínských vyvážejících výrobců obcházet antidumpingová opatření EU. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, toto chování již vedlo k prodloužení opatření týkajících se čínského vývozu přes Malajsii.
(105)
Kromě toho má čínské výrobní odvětví zaměřené na vývoz stále více potíží při hledání cest na své obvyklé vývozní trhy, protože jejich rostoucí počet v poslední době ukládá antidumpingová opatření na vývoz různých typů ISF z Číny, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění.
(106)
Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a výší cen přesměrována do Unie. Stojí za to připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %.
(107)
Pokud jde o úroveň čínských vývozních cen, je třeba připomenout, že v původním šetření byla zjištěna velmi vysoká dumpingová rozpětí a rozpětí újmy vypočtená na základě vývozních cen čínských vývozců. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná. Kromě toho obchodní ochranná opatření přijatá dalšími třetími zeměmi vůči vývozu čínských ISF potvrzují, že nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců přetrvává a neomezuje se pouze na trh Unie.
4. Závěr
(108)
Zjištění šetření poukázala na několik znepokojivých prvků, včetně velké volné kapacity dostupné v ČLR, pokračování dumpingu a prodeje pod cenou po celém světě, plánovaného rozvoje výrobní kapacity, sortimentu výrobků a složitosti výrobků v ČLR, jakož i rostoucích překážek obchodu na jiných hlavních trzích třetích zemí. Na druhé straně spotřeba v Unii v posledních 5 letech stagnovala, a to kvůli nízké poptávce v mnohých navazujících odvětvích. To vedlo k zranitelnosti výrobního odvětví Unie, které se vyznačuje určitým stupněm volné kapacity, nízkými zisky a podnikatelskou nejistotou (jak dokládá zejména snižování investic). Za těchto okolností se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k náhlému obnovení čínského dumpingového dovozu, což by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a obnovilo stav újmy výrobního odvětví Unie.
(109)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie zdvojnásobilo svůj zisk a peněžní tok oproti roku 2010, a proto jeho zisk nelze označit za nízký. Dále se upozorňuje, že výrobní odvětví Unie nepotřebuje další investice, protože v minulosti výrazně investovalo.
(110)
Přestože výrobní odvětví Unie skutečně zdvojnásobilo svůj zisk, ten zůstal nižší než zisk v období původního šetření (4,4 %) i cílový zisk ve výši 5 %. Stejné odůvodnění platí pro peněžní tok, který zůstal 14 % pod úrovní období původního šetření. Životaschopnost výrobního odvětví Unie závisí na pokračujících investicích do moderního strojního zařízení a širšího sortimentu. Tato tvrzení se proto odmítají.
(111)
Kdyby byla opatření zrušena, výsledky výrobního odvětví Unie, které se dočasně zlepšily, by se za současné situace na trhu pravděpodobně rychle zhoršily. Jak již bylo uvedeno výše, podmínky by byly mimořádně příznivé pro zvýšení dovozu z ČLR na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. To by pravděpodobně oslabilo pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž nastal v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by byl s to vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by následně mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále zranitelné. Je vhodné připomenout, že během posuzovaného období původního šetření (od 1. ledna 2003 do 30. září 2007), tj. před uložením antidumpingových opatření, výrobní odvětví Unie muselo omezit výrobu v určitých segmentech dotčeného výrobku kvůli značnému dovozu z Číny (18). To mělo výrazně negativní dopad na využití kapacity a ziskovost.
(112)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy neprokázala objemový účinek čínského vývozu a jeho souvislost s opatřeními. Zúčastněná strana uvedla, že:
i)
výrobky dovezené z Číny byly nahrazeny dovezenými výrobky z jiných zdrojů; tyto dovozené výrobky se prodávají za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, avšak výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu,
ii)
snížení úrovně opatření po provedení doporučení WTO nevedlo ke zvýšení objemu dovozu z Číny na trhu Unie,
iii)
dovoz jiných typů spojovacích prostředků z Číny, na které se antidumpingová opatření nevztahovala, také zaznamenal výrazný pokles objemu od roku 2009, kdy byla uložena původní opatření,
iv)
s ohledem na rostoucí poptávku na čínském domácím trhu je pravděpodobnost budoucího zvýšení čínského vývozu do Unie omezená a
v)
trh spojovacích prostředků v Číně a také na dalších asijských trzích bude i nadále růst, což sníží pravděpodobnost významného zvýšení vývozu do EU.
(113)
V reakci na tato tvrzení je třeba uvést, že:
i)
pravděpodobný poškozující dopad čínského dovozu nelze srovnávat s účinkem dovozu ze třetích zemí, jako jsou Tchaj-wan, Vietnam a Thajsko. Jak bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění, existují důkazy naznačující, že čínští vývozci i nadále prodávali na chorvatském trhu (před přistoupením této země k EU) za průměrné ceny podobné těm, které byly zaznamenány v původním šetření; tyto ceny jsou proto podstatně nižší než ceny oznámené z těchto třetích zemí během období přezkumného šetření. Kromě toho, jak je uvedeno níže ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie prodává značné objemy běžných i speciálních výrobků, a proto je pravděpodobné, že čínský vývoz (sestávající z běžných i speciálních výrobků) bude s to způsobit újmu, kdyby byla platná cla ukončena,
ii)
s ohledem na omezené snížení výše platných cel po provedení WTO doporučení, tj. z 85 % na 74,1 %, nebylo důvodu očekávat významný nárůst dovozu z Číny,
iii)
údajný pokles objemu dovozu spojovacích prostředků, na něž se opatření nevztahují, není doložen dostupnými statistickými údaji. V období let 2009 až 2013 se udržoval na stabilní měsíční úrovni 20 000-30 000 tun, zatímco objem dovozu spojovacích prostředků, na které se opatření vztahují, se v únoru 2009 okamžitě snížil z více než 60 000 tun za měsíc téměř na nulu,
iv)
očekávaná změna v poměru objemu čínského domácího prodeje a vývozu, která bude odrážet růst čínské domácí poptávky, bude kompenzována zvýšením celkové čínské kapacity výroby a objemu prodeje, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a
v)
tvrzení, že poptávka po spojovacích prostředcích v Asii roste, vychází ze zastaralého zdroje, který předpovídá světovou poptávku po spojovacích prostředích v hodnotě 83 miliard USD v roce 2016. Nový průzkum trhu zveřejněný společností Fastener Industry News Inc. v prosinci 2014 (19) odhaduje poptávku na světovém trhu na 81 miliard USD v roce 2018, a proto předpokládá nižší růst během delšího období. Kromě toho je růst poptávky v asijsko-tichomořském regionu provázen růstem kapacity nejen v Číně, ale i v několika dalších zemích (např. v Indonésii, Malajsii, Thajsku a Vietnamu). Navíc pro zavedení další kapacity pro výrobu spojovacích prostředků existují poměrně nízké překážky vstupu (pokud jde o čas, kapitál a know-how), a proto nabídka může relativně rychle reagovat na vzrůstající poptávku.
Výše uvedená tvrzení musí být proto odmítnuta.
(114)
Táž zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy nezohlednila skutečnost, že výrobky nejnižší kategorie dovážené z Číny nemohou vyvíjet tlak na ceny výrobků nejvyšší kategorie, vyráběných převážně výrobci v Unii.
(115)
V reakci na toto tvrzení je třeba připomenout, že výroba Unie pokrývá úplný sortiment spojovacích prostředků, přičemž některé společnosti se zaměřují na konkrétní typy (běžné nebo speciální), zatímco jiné nabízejí úplný sortiment. Zejména u společností zařazených do vzorku značnou část prodeje tvoří běžné spojovací prostředky a u tří z nich většinu prodeje v období přezkumného šetření tvořily běžné výrobky. Proto je tvrzení, že by evropské výrobní odvětví vyrábělo pouze speciální spojovací prostředky nebo spojovací prostředky nejvyšší kategorie, a proto by bylo chráněno před dovozem způsobujícím újmu, zjevně chybné, neboť je vyvrací důkazy shromážděné a ověřené během šetření. Kromě toho je rovněž známo, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj výrobků vyšších kategorií, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění. Je tedy velice pravděpodobné, že sortiment budoucího čínského vývozu bude rovněž zahrnovat celou škálu od výrobků nejnižší kategorie po výrobky nejvyšší kategorie a výrobní odvětví Unie pocítí cenový tlak v plném rozsahu, což ovlivní využití jeho výrobní kapacity. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(116)
Dále dvě další zúčastněné strany tvrdily, že Komise ve své analýze nesprávně předpokládala, že ceny výrobků z Číny budou tak nízké jako při původním šetření. Podle dotyčných stran tomu tak nebude, protože v Číně došlo ke značnému zvýšení cen, zejména v důsledku nárůstu cen surovin a práce a vývoje norem v oblasti životního prostředí. Tudíž jakékoli cenové podbízení bude nižší a nebude dostatečným důvodem pro prodloužení opatření na tak vysoké úrovni.
(117)
Aniž je dotčena skutečnost, že úroveň opatření by neměla být měněna v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a domácí čínské ceny a náklady byly v původním šetření považovány za nespolehlivé v důsledku toho, že čínským výrobcům nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, je třeba uvést následující poznámky. Za prvé, nedostatek spolupráce ze strany čínských výrobců Komisi neumožnilo ověřit jejich náklady a údajné změny, které nastaly v Číně. Dotyčné zúčastněné strany ve svých podáních nepředložily žádný důkaz nebo podklady. Za druhé, odkazuje se na výši cen zjištěných v Chorvatsku před jeho přistoupením k Evropské unii, které jasně ukázalo, že čínští vývozci nadále účtovali ceny velmi podobné cenám zaznamenaným během období původního šetření (viz 74. bod odůvodnění). Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(118)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(119)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(120)
Ve 108. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, protože lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem dovozců
(121)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Avšak pouze dva dovozci spolupracovali při šetření a odpověděli na dotazníky Komise. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za nedumpingové ceny. Ani jeden ze dvou spolupracujících dovozců nevznesl námitky proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření, přestože vyslovili pochybnosti o jejich vysoké úrovni. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení nemůže vést ke změně úrovně opatření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, jakož i k tomu, že dovozci obecně neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
(122)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany, konkrétně dvě sdružení distributorů spojovacích prostředků v Unii, tvrdily, že uložení platných cel na tak vysoké úrovni nevedlo k obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu Unie, nýbrž spíše zabránilo přístupu čínského dovozu k trhu Unie. Uvedené zúčastněné strany uvedly, že případné prodloužení platnosti opatření bude mít za následek další omezení mezinárodního výběru zdrojů dodávek dostupných pro uživatele a dovozce v Unii. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že antidumpingová opatření nejsou ukládaná s cílem bránit nebo blokovat dovoz z dané země, ale především s cílem obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Úroveň platných cel je výsledkem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, která byla stanovena na základě zjištění učiněných během původního šetření. Za druhé, Komise nesouhlasí s tvrzením, že platná cla omezují zdroje dodávek na trh Unie. Dostupné statistiky dovozu ukazují, že dovoz ze třetích zemí vzrostl poté, co byla opatření týkající se Číny zavedena. Šetření nezjistilo známky toho, že tyto trendy nebudou v budoucnu zachovány. Proto je třeba výše uvedené tvrzení odmítnout.
(123)
Kromě toho jedno ze zmíněných sdružení uvedlo, že ačkoli má za to, že původní opatření nejsou zcela přiměřená a že způsobila hluboké a zbytečné narušení trhu spojovacích prostředků, jejich náhlé odstranění by nyní mělo stejně hluboký narušující vliv jako jejich zavedení. To naznačuje, že distributoři spojovacích prostředků zohlednili platná opatření a byli schopni přizpůsobit své dodavatelské řetězce.
4. Zájem uživatelů
(124)
Třebaže uživatelé nespolupracovali, bylo nicméně možné zjistit jejich názory a postoje na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dovozci. Zdá se, že uživatelé mohou být především rozděleny do dvou kategorií: nároční uživatelé, kteří potřebují spojovací prostředky velmi vysoké kvality, a jiní uživatelé. Nároční uživatelé obvykle nacházejí výrobky, které potřebují, u výrobců v Unii a některých vysoce specializovaných vyvážejících výrobců. Naproti tomu kategorie jiných uživatelů (která může zahrnovat také náročné uživatele s potřebou levnějších výrobků pro méně náročné aplikace) je kategorií uživatelů, kteří obvykle používají čínské výrobky. Této kategorii uživatelů obvykle dodávají výrobky dovozci a podle stanovisek shromážděných během návštěv u spolupracujících dovozců je tato kategorie uživatelů nyní dostatečně zásobena dovozem z jiných zemí, včetně Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Na základě této rekonstrukce a také s ohledem na to, že ani jeden z uživatelů se nerozhodl spolupodílet se na současném šetření, byl učiněn závěr, že prodloužení platnosti opatření by nebylo v rozporu se zájmy uživatelů, kteří se patrně přizpůsobili opatřením uloženým na ISF z ČLR dobře a bez důsledků.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(127)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 91/2009 naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 zachována.
(128)
Jak je nastíněno výše v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z ČLR rozšířena rovněž na dovoz stejných výrobků zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Antidumpingové clo, jež má být uloženo na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Vyvážející výrobci, kteří byli osvobozeni od opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 723/2011, by měli být osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.
(129)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách mezi čínskými výrobci, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.
(130)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 a 7318220098) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1
A999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz týchž spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Uplatnění osvobození udělených společnostem jmenovitě uvedeným v odstavci 4 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 4 tohoto článku.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2015.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/519 AL COMISIEI
din 26 martie 2015
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca provenind din Malaysia, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009 (2), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 924/2012 (3), o taxă antidumping definitivă (denumită în continuare „măsurile antidumping inițiale”) la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel (denumite în continuare „IFO”) originare din Republica Populară Chineză („RPC”).
(2)
Măsurile, după modificarea prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 924/2012, au luat forma unei taxe ad valorem stabilită, pentru un eșantion individual de producători-exportatori chinezi, la un nivel de la 0,0 % până la 69,7 %. În același timp, taxa antidumping pentru producătorii-exportatori chinezi cooperanți neincluși în eșantion a fost fixată la un nivel de 54,1 %, în timp ce taxa antidumping reziduală pentru producătorii-exportatori chinezi care nu au cooperat s-a ridicat la 74,1 % (aceste taxe fiind denumite în continuare „taxele în vigoare”).
(3)
Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 723/2011 al Consiliului (4), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 693/2012 (5), măsurile inițiale au fost extinse la importurile de IFO expediate din Malaysia, indiferent dacă acestea din urmă au fost sau nu declarate ca provenind din Malaysia.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping
(4)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (6) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 1 octombrie 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de European Industrial Fasteners Institute (denumit în continuare „solicitantul”) în numele unor producători care reprezintă mai mult de 25 % din producția totală de IFO a Uniunii.
(5)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping
(6)
Constatând, după consultarea Comitetului consultativ, existența unor dovezi suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 30 ianuarie 2014, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (7) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Ancheta
4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(7)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau unei reapariții a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada examinată”).
4.2. Părți vizate de anchetă
(8)
Comisia a înștiințat oficial solicitantul, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(9)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(10)
Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și de producători și importatori independenți din Uniune implicați în anchetă, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(11)
Dintre cei 325 de producători chinezi cunoscuți, 24 au transmis un răspuns la chestionarul de eșantionare. Totuși, 13 dintre aceștia nu au raportat exporturi către UE, în timp în ancheta inițială s-a constatat că alți trei nu practicau dumpingul și prin urmare nu făceau obiectul măsurilor în vigoare. Cele opt societăți rămase au raportat 11 800 de tone de exporturi către UE, care, în conformitate cu Eurostat, corespund unei ponderi de 132 % din totalul importurilor chineze către UE efectuate pe parcursul PAR. S-a propus un eșantion compus din trei dintre cei mai mari exportatori. Cu toate acestea, una dintre societățile incluse în eșantion a susținut că a raportat în mod eronat exporturile sale către UE în formularul de eșantionare și că, de fapt, ar fi trebuit să raporteze zero exporturi.
(12)
În consecință, eșantionul a fost stabilit astfel încât să constea din trei dintre cei mai mari exportatori rămași. Toate cele trei societăți incluse în eșantion și-au retras cooperarea în diverse etape ale procedurii, alegând să nu răspundă la chestionar sau să respingă verificarea la fața locului. În consecință, s-au transmis adrese fiecăreia dintre cele trei societăți, prin care au fost informate cu privire la intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază. Nu s-a primit nicio reacție din partea acestor producători-exportatori.
(13)
Comisia a examinat situația celor patru producători-exportatori rămași care au răspuns la chestionarul de eșantionare. Exporturile lor către UE au fost atât de mici, și anume mai puțin de 1 % din exporturile totale, încât nu s-a considerat adecvată stabilirea unui nou eșantion și constatările bazate pe ancheta privind situația lor nu au fost considerate reprezentative. S-a considerat mai adecvat ca respectivele constatări ale anchetei să se bazeze pe o bază mai largă și mai reprezentativă, și anume pe faptele disponibile, având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion. Cele patru societăți rămase au fost informate cu privire la intenția Comisiei de a folosi faptele disponibile.
(14)
Având în vedere cooperarea insuficientă, intenția Comisiei de a aplica articolul 18 a fost adusă și la cunoștința autorităților chineze. Comisia nu a primit niciun comentariu sau cerere în privința unei intervenții a consilierului-auditor cu privire la adresele respective transmise societăților și autorităților chineze.
(15)
În faza preliminară a anchetei, Comisia a beneficiat de cooperarea a 91 de producători/grupuri de producători din Uniune care reprezentau aproximativ 50 % din producția de IFO a Uniunii. Având în vedere numărul mare de producători cooperanți, Comisia a recurs la eșantionare. Eșantionul selectat consta inițial din nouă societăți/grupuri de societăți dintre cele mai reprezentative din Uniune, din perspectiva volumului, dimensiunii, mixului de tipuri de produse și amplasamentului geografic. Una dintre societățile incluse în eșantion și-a retras cooperarea și a ales să nu răspundă la chestionar. În consecință, Comisia a adus la cunoștința societății excluderea sa din eșantion, având în vedere lipsa sa de cooperare. Totuși, s-a considerat reprezentativ eșantionul redus la cele opt societăți/grupuri de societăți rămase, întrucât acesta acoperea 24 % din producția totală estimată de IFO a Uniunii pe parcursul PAR.
(16)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea a doi importatori din Uniune. Având în vedere numărul relativ limitat de societăți, nu a fost necesară eșantionarea.
(17)
În ceea ce privește utilizatorii, niciunul dintre aceștia nu s-a manifestat în cadrul termenului-limită prevăzut în avizul de deschidere sau ulterior, în timpul procedurii. Prin urmare, se consideră că niciun utilizator nu a cooperat în anchetă.
(18)
S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune:
S-au efectuat vizite la 11 societăți (cel puțin una dintre acestea aparținând fiecăruia dintre cele 8 grupuri de societăți incluse în eșantion). Acești producători din Uniune au solicitat, în baza dispozițiilor articolului 19 din regulamentul de bază, ca informațiile privind identitatea lor să rămână confidențiale. Aceștia au susținut că divulgarea identității lor ar putea crea efecte adverse semnificative pentru activitățile lor comerciale. Cererea lor a fost examinată și s-a constatat a fi justificată. În consecință, denumirile acestor societăți nu sunt menționate;
(b)
importatori din Uniune:
Adolf Würth GmbH & Co - Germania
Marcopol z o.o. - Polonia;
(c)
producători din țări cu economie de piață:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, India.
5. Comunicarea informațiilor
(19)
Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale care au condus la concluziile prezentei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor și au fost invitate să prezinte observații („comunicarea concluziilor definitive”). De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma comunicării informațiilor. Au fost primite observații din partea solicitantului, China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, din partea a doi importatori/producători din Uniune și a producătorului chinez asociat acestora, precum și de la două asociații de distribuitori din Uniune. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când au fost întemeiate.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(20)
Produsul în cauză constă în anumite elemente de fixare din fier sau oțel, cu excepția celor din oțel inoxidabil, precum șuruburi pentru lemn (cu excepția tirfoanelor), șuruburi autofiletante, alte șuruburi și buloane cu cap (împreună sau nu cu piulițele sau șaibele aferente, dar cu excepția șuruburilor realizate din bare, tije, profile ori sârme, cu secțiunea plină și diametrul de maximum 6 mm și cu excepția șuruburilor și buloanelor pentru fixarea elementelor de cale ferată) și șaibe originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 și ex 7318 22 00.
2. Produsul similar
(21)
S-a constatat că produsul în cauză și elementele de fixare din fier sau oțel produse și comercializate în Uniune de către industria din Uniune, precum și elementele de fixare din fier sau oțel produse și comercializate pe piața internă din Malaysia (denumită în continuare „țara analogă”) au, în esență, aceleași caracteristici fizice și chimice și aceleași utilizări de bază cu cele ale elementelor de fixare din fier sau oțel produse în RPC și vândute la export către Uniune. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(22)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea RPC.
1. Observații preliminare
(23)
Astfel cum se menționează în considerentele 11-14 de mai sus, producătorii-exportatori chinezi selectați pentru a face parte din eșantion nu au cooperat la anchetă. Astfel, în absența unei cooperări suficiente din partea producătorilor-exportatori din RPC, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, se bazează pe faptele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(24)
Prin urmare, probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului a fost evaluată utilizându-se cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile comerciale privind importurile și exporturile (datele Eurostat și datele chineze privind exporturile), precum și alte informații aflate la dispoziția publicului (precum declarația din partea Asociației pentru Industria de Elemente de Fixare din China).
(25)
Absența cooperării a afectat comparația între valoarea normală și prețul de export prin faptul că nu s-a cunoscut gama exactă de produse exportate de producătorii chinezi către Uniune.
2. Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Selectarea țării analoge și calcularea valorii normale
(26)
În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații cu privire la propunerea sa de a utiliza India ca țară terță cu economie de piață în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC. India a fost aleasă ca țară analogă în cadrul anchetei inițiale.
(27)
În plus față de India, solicitantul a propus SUA ca țară analogă posibilă. Alte părți interesate au exprimat rezerve cu privire la propunerea Indiei și au propus Malaysia, Taiwan, Thailanda și Vietnam ca țări analoge alternative.
(28)
Suplimentar la propunerile făcute de părțile interesate, însăși Comisia a căutat să identifice o țară analogă adecvată. Aceasta a identificat Japonia ca țară analogă posibilă suplimentară datorită volumului mare al producției sale de elemente de fixare similar cu cel al RPC.
(29)
S-au transmis solicitări de cooperare producătorilor cunoscuți din India, Japonia, Malaysia [producători despre care se cunoaște faptul că nu au eludat (8)], Taiwan, Thailanda și SUA. Producătorii din Vietnam nu au fost contactați, întrucât Vietnam nu este considerată o țară cu economie de piață. S-a beneficiat de cooperare din partea producătorilor-exportatori din India și Malaysia și s-au efectuat vizite de verificare în aceste două țări.
(30)
S-a constatat că una dintre societățile cooperante din India nu era producător, ci o societate comercială și că cea de a doua societate indiană cooperantă își începuse activitatea ulterior PAR. Prin urmare, nu s-au putut folosi datele privind vânzările și costurile provenite din India. S-a constatat că cele două societăți malaysiene cooperante sunt producători-exportatori, având date complete disponibile din PAR. În consecință, Malaysia a fost selectată drept țară analogă pentru stabilirea valorii normale pentru RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(31)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți efectuate de producătorii cooperanți din Malaysia a fost reprezentativ în comparație cu volumul total al exporturilor către Uniune, și anume dacă volumul total al vânzărilor interne respective reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Pe această bază, s-a constatat că vânzările interne din țara analogă au fost reprezentative.
(32)
S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care au fost profitabile pe parcursul PAR. S-a constat că vânzările interne ale unuia dintre producători s-au efectuat în cursul obișnuit al activității comerciale, în timp ce vânzările celui de al doilea producător nu s-au efectuat astfel.
(33)
Astfel, valoarea normală pentru primul producător a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca medie ponderată a prețurilor de vânzare profitabile ale vânzărilor efectuate pe piața internă în cursul PAR. Valoarea normală pentru al doilea producător s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(34)
În urma comunicării concluziilor definitive, două părți interesate au transmis observații cu privire la alegerea țării analoge. Cele două părți au afirmat că Japonia nu ar fi trebuit să fie considerată țară potențial analogă, având în vedere accentul pus în Japonia pe produsele de calitate superioară, precum și costurile ridicate din țara respectivă. Una dintre aceste părți a afirmat, de asemenea, că Taiwan ar fi trebuit să fie selectată ca țară analogă, având în vedere numărul său mare de producători, costurile comparabile cu cele ale Chinei și numărul mare de exporturi către Europa și America de Nord.
(35)
Comisia precizează că alegerea țării analoge a avut loc în urma examinării unui număr de șase țări potențial analoge. A fost solicitată cooperarea din partea tuturor acestor țări. Doar Malaysia și India au acceptat să coopereze; Taiwan și Japonia nu au acceptat să coopereze. Din motivele explicate în considerentul 30, s-a decis alegerea Malaysiei.
2.2. Determinarea prețului de export
(36)
Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion și, prin urmare, lipsa unor informații specifice cu privire la prețurile din China, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și în acest scop au fost utilizate surse statistice (Eurostat).
2.3. Comparație și ajustări
(37)
Comparația între valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, în ceea ce privește prețul de export au fost luate în considerare, atunci când a fost necesar, anumite diferențe, sub formă de ajustări. În scopul exprimării prețului de export la nivelul franco fabrică, Comisia a ajustat prețul CIF pe baza datelor Eurostat privind costurile de transport, cu asigurările, de manipulare și de credit.
2.4. Dumpingul în cursul PAR
(38)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export. Prețurile de import medii Eurostat comparate cu valorile normale ale țării analoge nu au indicat existența dumpingului.
(39)
Cu toate acestea, în cursul PAR s-au importat din RPC către Uniune doar volume neglijabile de IFO, și anume 9 000 de tone (în valoare de 23 milioane EUR), în afara IFO produse de producătorii-exportatori despre care s-a constatat în ancheta inițială că nu au recurs la dumping. În plus, din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi incluși în eșantion, nu au existat informații disponibile cu privire la gama de produse din cadrul exporturilor chineze și, prin urmare, comparația cu valoarea normală a țării analoge s-a putut efectua numai pe bază agregată.
(40)
Prin urmare, constatarea privind nerecurgerea la dumping în cursul PAR se consideră că are o relevanță limitată din cauza cantităților reduse importate și absenței informațiilor privitoare la gama de produse importată, dată fiind varietatea mare a elementelor de fixare produse și comercializate.
(41)
În urma comunicării concluziilor definitive, trei părți interesate au afirmat că măsurile ar trebui abrogate, întrucât nu s-au constatat cazuri de dumping în cursul PAR. Părțile respective au considerat că, în pofida volumului mic de exporturi din RPC, constatarea inexistenței dumpingului este de o relevanță semnificativă.
(42)
Comisia precizează că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, constatările se bazează pe probabilitatea reapariției dumpingului și nu pe o constatare privind existența dumpingului în cursul PAR.
3. Dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului
(43)
Având în vedere cele menționate în considerentele 38-40 de mai sus, Comisia a analizat în continuare dacă există elemente de probă privind probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, prețul de export din RPC către alte piețe, practicile de eludare a măsurilor și atractivitatea pieței Uniunii.
3.1. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a RPC
(44)
RPC este estimată a fi cel mai mare producător de IFO la nivel mondial. În conformitate cu datele deținute de Asociația pentru Industria de Elemente de Fixare din China (9) (China Fastener Industry Association - denumită în continuare „CFIA”), s-a estimat că, în 2012, capacitatea de producție a fost de 6,6 milioane de tone. S-a estimat că această capacitate a fost utilizată în proporție de 75 %, lăsându-se astfel o capacitate neutilizată semnificativă, comparabilă cu consumul total la nivelul Uniunii.
(45)
CFIA a mai estimat că în 2012, 40-50 % din producția de IFO (2,5 milioane de tone) a fost exportată. Este clar că exportul este o parte importantă a activității producătorilor chinezi de IFO. Exporturile chineze au fost deci cu peste 40 % mai mari decât consumul total al Uniunii din aceeași perioadă.
3.2. Prețul de export din RPC către piețele țărilor terțe
(46)
Solicitarea conține elemente de probă prima facie despre prețurile de export chineze către alte piețe cum ar fi SUA și Tunisia. Elementele de probă s-au bazat pe cotațiile de preț obținute de industria din Uniune. S-a constat că aceste prețuri de export sunt sub valoarea normală, astfel cum a fost stabilită mai sus. Mai mult, pe baza prețurilor de export chineze către Croația pentru anul 2012 și primul trimestrul din 2013, adică înainte de aderarea Croației la UE și de extinderea măsurilor de protecție UE cu privire la această țară, se poate concluziona că nivelul prețurilor de export chineze care a condus la instituirea măsurilor în ancheta inițială rămân relativ similare și, deci, sub valoarea normală, astfel cum a fost stabilită mai sus.
(47)
Măsuri antidumping referitoare la elementele de fixare din RPC au fost adoptate în mai multe țări terțe [de exemplu, Canada (10), Columbia (11), Mexic (12), Africa de Sud (13) și SUA (14)]. Aceste măsuri vizează diverse subcategorii de elemente de fixare, inclusiv produsul în cauză. S-a considerat că aceste măsuri constituie în continuare o indicație a existenței dumpingului față de piețele din țările terțe.
(48)
Având în vedere aceste considerații, Comisia concluzionează că producătorii-exportatori din RPC au comercializat și comercializează în prezent IFO la prețuri de dumping în țările terțe menționate în considerentele 46 și 47. Prin urmare, Comisia consideră că este probabil ca, dacă măsurile actuale ar fi abrogate, producătorii-exportatori din RPC să vândă produsul în cauză și către piața Uniunii la prețuri de dumping.
3.3. Practici de eludare
(49)
O anchetă privind eludarea (15) concluzionase că eludarea măsurilor aplicabile elementelor de fixare din China se desfășura prin intermediul Malaysiei. Ca atare, măsurile s-au extins asupra Malaysiei, cu excepția a nouă producători malaysieni care s-a constatat că sunt cu adevărat producători care nu au eludat și care au fost exceptați de la aplicarea măsurilor. Practicile de eludare indică faptul că exportatorii care recurg la dumping sunt dornici să ajungă pe piața Uniunii la prețuri de dumping fără a trebui să plătească taxe. Prin urmare, dacă se permite expirarea măsurilor, este probabil ca acești exportatori să fie dornici să dirijeze importuri la prețuri de dumping direct către piața Uniunii, fără a fi necesar să recurgă la eludare.
(50)
În urma comunicării concluziilor definitive, două părți interesate au afirmat că scăderea taxei ar reduce riscul de eludare. Părțile au susținut, de asemenea, că măsurile speciale explicate în considerentul 129, care impun exportatorilor chinezi ce beneficiază de niveluri individuale ale taxei să prezinte facturile, ar fi un semn că nivelurile taxelor sunt prea ridicate și ar încuraja eludarea.
(51)
Comisia precizează că nivelul taxelor în vigoare nu poate fi schimbat în contextul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. În plus, măsurile speciale pentru exportatorii chinezi sunt menite să vizeze potențialul risc de eludare în rândul producătorilor chinezi, datorat diferențelor existente în privința nivelurilor individuale ale taxei. În schimb, practicile de eludare prin intermediul Malaysiei au fost analizate ca un indicator al probabilității de reapariție a dumpingului de către RPC la adresa Uniunii. Comisia consideră că cele două aspecte nu sunt legate în mod direct: cerința ca producătorii chinezi să prezinte facturile nu afectează concluzia potrivit căreia practicile de eludare prin intermediul altor țări sunt un indiciu al probabilității de reapariție a dumpingului, în cazul în care măsurile vor fi lăsate să expire.
3.4. Atractivitatea pieței Uniunii
(52)
Practicile de eludare prin intermediul Malaysiei arată că piața Uniunii rămâne atractivă pentru producătorii chinezi, datorită prețurilor mai mari de pe piața Uniunii. Existența măsurilor antidumping pe alte piețe de export va spori și mai mult atractivitatea pieței Uniunii, dacă măsurile vor fi abrogate. Astfel, se poate aștepta în mod rezonabil ca o parte substanțială a exporturilor chineze actuale să fie redirecționată către Uniune dacă măsurile ar fi abrogate. Trebuie reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, cota pieței chineze pe piața Uniunii se ridica la 26 %. În consecință, dacă măsurile expiră, este de așteptat ca exporturile chineze care dețin în prezent 0,5 % din piața Uniunii să crească în mod semnificativ prin subcotare față de prețurile Uniunii.
3.5. Concluzie privind probabilitatea de reapariție a dumpingului
(53)
Ancheta a arătat că exporturile de elemente de fixare din RPC către mai multe țări terțe s-au făcut la prețuri de dumping și că unele dintre aceste țări terțe au adoptat măsuri antidumping aplicabile elementelor de fixare chineze. Comportamentul în materie de prețuri al exporturilor chineze pe piețele terțe indică probabilitatea de reapariție a dumpingului față de piața Uniunii, dacă se permite expirarea măsurilor.
(54)
S-a considerat că existența practicilor de eludare este o indicație suplimentară privind probabilitatea de reapariție a dumpingului.
(55)
În plus, atractivitatea pieței Uniunii și faptul că alte piețe rămân închise din cauza măsurilor antidumping, indică faptul că există riscul ca exporturile chineze să fie redirijate către piața Uniunii dacă se permite expirarea măsurilor.
(56)
În plus, gradul de neutilizare a capacității de producție a produsului în cauză din RPC este semnificativ în comparație cu consumul Uniunii în cursul PAR. Dacă această capacitate s-ar utiliza pentru export către Uniune și pentru a face concurență producătorilor din Uniune în privința prețurilor, atunci există o probabilitate mare ca aceste exporturi să se facă la prețuri de dumping din cauza producției în exces care ar avea nevoie să găsească un canal către piețele de export, ceea ce oferă un stimulent pentru dumping.
(57)
Având în vedere cele de mai sus, există probabilitatea ca, în cazul în care măsurile ar expira, dumpingul să reapară.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(58)
Ancheta a stabilit că produsul similar este fabricat de un număr mare de producători din Uniune, printre care numeroase întreprinderi mici și mijlocii și câteva societăți mai mari. Producătorii din Uniune în numele cărora s-a depus cererea de efectuare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor au cooperat la anchetă, cu excepția unei societăți, astfel cum se menționează în considerentul 15. Mai mulți alți producători, susținători sau opozanți ai cererii, au furnizat date generale privind volumul producției și vânzărilor lor. Din moment ce mulți producători din cadrul Uniunii, majoritatea întreprinderi mici, nu au cooperat la anchetă, nu s-a putut defini cu precizie volumul total al producției din cadrul Uniunii și numărul de producători pe baza datelor obținute de la fiecare societate în parte.
(59)
În consecință, volumul producției din Uniune a fost estimat prin utilizarea informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pe baza datelor Eurostat privind producția industrială. În baza celor menționate mai sus, se estimează că producția totală a Uniunii în cursul PAR este de circa 1,2 milioane de tone.
(60)
În plus, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și informațiile colectate în timpul anchetei permit estimarea conform căreia în cursul PAR, produsul similar a fost fabricat de 378 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(61)
Astfel cum se menționează în considerentul 15 de mai sus, opt producători/grupuri de producători din Uniune au fost incluși în eșantion și au furnizat informațiile solicitate. Se estimează că societățile din eșantion reprezintă aproximativ 24 % din producția totală a Uniunii, iar situația lor este considerată reprezentativă pentru industria din Uniune.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Observații preliminare
(62)
În scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincția între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată s-au stabilit, analizat și verificat pe baza datelor furnizate de industria din Uniune. Indicatorii microeconomici s-au stabilit pe baza datelor colectate și verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(63)
În secțiunile următoare, indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, stocurile, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, mărimea marjei de dumping, redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, cheltuielile de producție, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și costurile cu forța de muncă.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(64)
Consumul la nivelul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, având o estimare privind producătorii necooperanți, și a datelor Eurostat referitoare la importuri, la nivel de cod TARIC.
(65)
În perioada examinată, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 3 %. În 2011 s-a înregistrat o creștere semnificativă, dar consumul la nivelul Uniunii este încă departe de nivelurile înregistrate în cursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale când acesta era mai mare de 2,2 milioane de tone.
Tabelul 1
Consumul
2010
2011
2012
PAR
Consumul (tone)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indice (2010 = 100)
100
112
101
103
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, Eurostat.
3. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor din RPC
(66)
Volumele și cotele de piață ale importurilor din RPC au fost analizate pe baza datelor Eurostat și a datelor colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(a) Volumul și cota de piață a importurilor vizate
(67)
S-a constatat că, în perioada examinată, importurile produsului în cauză din RPC către Uniune au crescut, în ceea ce privește volumul și cota de piață, după cum urmează:
Tabelul 2
Volumul și cota de piață a importurilor vizate
2010
2011
2012
PAR
RPC
Volumul importurilor (în tone)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indice (2010 = 100)
100
87
62
74
Cota de piață (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indice (2010 = 100)
100
77
61
72
Sursa: Eurostat.
(68)
Volumele importurilor din RPC au scăzut în mod considerabil (cu peste 98 % dacă se compară nivelul din cursul PA inițiale cu cel din cursul PAR) față de nivelurile înregistrate în perioada vizată de ancheta inițială. În consecință, cota de piață a RPC a scăzut, de asemenea, de la 26 % în cursul PA până la 0,5 % în cursul PAR. Prin urmare, exporturile chineze oficiale aproape au încetat să existe pe piața Uniunii. Datele raportate în prezentul tabel și în următorul tabel nu conțin volumele de exporturi ale celor trei producători-exportatori chinezi cu privire la care ancheta inițială a constat că nu practică dumping. Volumul exportului lor din timpul perioadei examinate reprezintă, în medie, circa 30 % din exporturile totale chineze de produs în cauză către Uniune.
(b) Prețurile importurilor și subcotarea prețurilor
(69)
Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor chineze. În cursul perioadei examinate, prețul mediu de import din RPC a crescut cu 28 %. Cu toate acestea, există motive să credem că acest preț (care este cu peste 250 % mai mare decât prețul mediu al exporturilor chineze în cursul PA inițiale) nu ar putea fi considerat un indicator reprezentativ din cauza cantităților foarte mici care se importă din China. Într-adevăr, se pare că, luând în considerare taxele antidumping mari, volumele de importuri scăzute și elementele de probă colectate de la importatorii cooperanți, cantitățile exportate de producătorii chinezi în cursul PAR ar consta din comenzi foarte mici și/sau tipuri foarte specifice de produse care conduc, prin urmare, la prețuri mai mari.
Tabelul 3
Prețul mediu al importurilor din RPC
2010
2011
2012
PAR
RPC
Preț mediu (EUR/tonă)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indice (2010 = 100)
100
109
159
128
Sursa: Eurostat.
(70)
Întrucât niciun producător-exportator chinez inclus în eșantion nu a cooperat la ancheta de reexaminare și în lumina numărului limitat de informații puse la dispoziție de producătorii-exportatori chinezi, subcotarea prețurilor în cursul PAR a fost determinată prin compararea prețurilor medii ponderate practicate de producătorii din Uniune față de clienți independenți de pe piața Uniunii, pe bază franco fabrică, cu prețurile de export medii ale exporturilor chineze, stabilite pe baza nivelului CIF obținut de la Eurostat și ajustate în mod corespunzător pentru a ține seama de taxele vamale.
(71)
Rezultatul comparației, exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, a arătat că, în cursul PAR, marja medie ponderată de subcotare pe piața Uniunii a fost de 12 %. Cu toate acestea, din motivele explicate în considerentul 69 de mai sus, ar trebui să se ia în considerare faptul că prețurile înregistrate la exporturile chineze ale produsului în cauză în perioada examinării sunt mult mai mari decât ar fi fost în absența măsurilor. Pe această bază, există motive de a crede că, în cazul în care măsurile s-ar abroga, exporturile produsului în cauză din RPC ar fi încă susceptibile să exercite o presiune în materie de prețuri serioasă asupra producătorilor din Uniune.
4. Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor
Tabelul 4
Importurile din alte țări terțe
2010
2011
2012
PAR
Taiwan
Volumul importurilor (în tone)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indice (2010 = 100)
100
132
121
120
Preț (EUR/tonă)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indice (2010 = 100)
100
106
111
105
Cota de piață (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indice (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Volumul importurilor (în tone)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indice (2010 = 100)
100
141
137
178
Preț (EUR/tonă)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indice (2010 = 100)
100
111
113
101
Cota de piață (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indice (2010 = 100)
100
126
136
174
Thailanda
Volumul importurilor (în tone)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indice (2010 = 100)
100
220
184
168
Preț (EUR/tonă)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indice (2010 = 100)
100
105
108
99
Cota de piață (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indice (2010 = 100)
100
196
183
164
Total alte țări terțe (16)
Volumul importurilor (în tone)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indice (2009 = 100)
100
89
72
72
Preț (EUR/tonă)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indice (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Cota de piață (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indice (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Total țări terțe (16)
Volumul importurilor (în tone)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indice (2009 = 100)
100
119
106
107
Preț (EUR/tonă)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indice (2009 = 100)
100
103
111
106
Cota de piață (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indice (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Volumele importurilor din țări terțe pe piața din Uniune au prezentat o tendință de ușoară creștere în timpul perioadei examinate care a urmat tendința în materie de consum. Cota de piață a tuturor importurilor de IFO din țări terțe a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate, fiind de aproximativ o treime din consumul la nivelul Uniunii.
(73)
Prețurile medii ale importurilor din țări terțe au rămas, în general, stabile în cursul perioadei examinate și sub nivelul prețurilor practicate de industria din Uniune. În pofida acestui lucru, prețurile practicate de țările terțe sunt semnificativ mai mari decât prețurile practicate de China în cursul anchetei inițiale. Din motivele detaliate în considerentul 69 de mai sus, prețurile pentru IFO chineze importate de Uniune în cursul PAR, deși mai mari decât prețurile medii ale importurilor din țări terțe, nu pot fi considerate reprezentative.
(74)
Dacă se examinează, în mod individual, fiecare țară terță, este clar faptul că Taiwanul este, în prezent, cel mai important actor străin pe piața Uniunii. Volumele exporturilor sale au crescut cu 20 % pe parcursul perioadei examinate și această țară deține singură aproape jumătate din importurile pe piața UE. Dacă luăm în calcul că volumele sale de exporturi în cursul PAR sunt mai mari cu 70 % decât cele din cursul perioadei examinate în ancheta inițială (și aceasta în pofida faptului că, în cursul PAR, consumul este mai mic), este clar că o parte importantă a exporturilor din China a fost înlocuită cu produsele din Taiwan. Cu toate acestea, ar trebui reținut faptul că volumele importurilor din Taiwan au reprezentat în cursul PAR doar jumătate din volumele exportate de China în cursul PA inițiale, precum și faptul că prețurile medii practicate de Taiwan în cursul PAR au fost aproape duble (+ 97,8 %) față de prețurile medii ale exporturilor din China efectuate în cursul PA inițiale. Mai mult, se precizează că exportatorii chinezi au continuat să vândă la prețuri aproximativ la fel de scăzute către piețele din Europa pe care nu au fost aplicate măsuri antidumping, precum Croația înainte de aderarea acesteia la UE.
(75)
Mai mult, Vietnam și Taiwan ar putea fi identificate și ca țări care au beneficiat de pe urma dispariției exporturilor chineze, întrucât ele au înregistrat creșteri semnificative (care se situează între 70-80 %), deși au început de la volume mult mai mici.
(76)
În plus, ar trebui luat în considerare faptul că produsele importate sunt raportate ca având o gamă mai axată pe produse standard decât cele produse de industria din Uniune.
(77)
În urma comunicării concluziilor definitive, patru părți interesate au afirmat că concluziile Comisiei privind înlocuirea parțială pe piața Uniunii a importurilor din RPC cu importurile din Taiwan, Thailanda și Vietnam ar trebui să conducă la concluzia că produsele care sunt susceptibile de a fi importate din China sunt standard și, prin urmare, nu vor intra în concurență directă cu produsele mai sofisticate fabricate de industria Uniunii.
(78)
Ca răspuns la această afirmație, se precizează că, deși importurile din țări terțe par, într-adevăr, să compenseze cota de piață abandonată de exportatorii chinezi, acest fapt nu înseamnă că nu ar fi probabil ca importurile viitoare din China să cauzeze un prejudiciu. În primul rând, astfel cum s-a explicat mai amănunțit în considerentul 115, industria din Uniune este reprezentată de producători care fabrică atât elementele de fixare standard, cât și elementele de fixare speciale. În al doilea rând, există indicii conform cărora exporturile viitoare din China ar cuprinde, de asemenea, produse mai specializate și produse de vârf. Informațiile disponibile cu privire la planurile de dezvoltare, conform discursului președintelui Asociației producătorilor chinezi de elemente de fixare („CFIA”) (17), indică în mod clar că sectorul elementelor de fixare din China are în vedere dezvoltarea de produse mai variate, complexe și de produse de vârf. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
5. Situația economică a industriei din Uniune
(79)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care influențează situația industriei din Uniune.
(80)
În scopul analizei prejudiciului, situația economică a industriei din Uniune este evaluată pe baza unor indicatori precum producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare, prețurile unitare medii, costul unitar, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile și costul forței de muncă.
(a) Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
(81)
Producția industriei din Uniune a rămas, în general, stabilă în cursul perioadei examinate. Se reamintește că cererea pentru produsul în cauză depinde mult de sectoare precum industria auto și industria construcțiilor, precum și de alte industrii de bunuri de consum. Într-adevăr, în pofida unei mici creșteri în cursul anului 2011, producția industriei din Uniune a rămas, în general, stabilă pe parcursul perioadei examinate, în conformitate cu cererea în creștere lentă din economia europeană.
Tabelul 5
Producția totală a industriei din Uniune
2010
2011
2012
PAR
Producția (tone)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indice (2010 = 100)
100
114
100
99
Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(82)
Capacitatea de producție a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate, deși s-a înregistrat o ușoară creștere în 2011 și în cursul PAR. În conformitate cu faptul că producția a rămas stabilă în perioada 2010-2013, gradul de utilizare a capacității de producție a rămas în mare măsură stabil, cu un maxim relativ în 2011.
Tabelul 6
Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2010
2011
2012
PAR
Capacitatea de producție (tone)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indice (2010 = 100)
100
101
99
101
Gradul de utilizare a capacității (%)
48
54
48
47
Indice (2010 = 100)
100
114
101
98
Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(b) Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea
Tabelul 7
Vânzările realizate de industria din Uniune către clienți independenți
2010
2011
2012
PAR
Volum (tone)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indice (2010 = 100)
100
113
102
103
Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(83)
Volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune pe piața din Uniune către clienți independenți a urmat tendința în materie de producție și consum în anii 2010-2013, cu o creștere ușoară pe parcursul perioadei examinate, în pofida creșterii semnificative din perioada 2010-2011.
Tabelul 8
Cota de piață și creșterea industriei din Uniune
2010
2011
2012
PAR
Cota de piață a industriei din Uniune (%)
67
66
66
66
Indice (2010 = 100)
100
97
98
98
Sursa: Răspunsurile la chestionar, Eurostat.
(84)
Cota de piață a industriei din Uniune (care este calculată luând în considerare și vânzările către părți afiliate) pe parcursul perioadei examinate a fost stabilă, reprezentând circa două treimi din piață. Un astfel de rezultat este conform cu scăderea înregistrată de consumul Uniunii comparativ cu perioada examinată în ancheta inițială, pe de o parte, și cu înlocuirea importurilor chineze de importurile din alte surse, pe de altă parte.
(c) Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(85)
Nivelul de ocupare a forței muncă în industria din Uniune în legătură cu produsul în cauză a rămas, în general, stabil în perioada examinată. Creșterea mică înregistrată în 2011 este în conformitate cu producția mai mare înregistrată în cursul aceluiași an. Dat fiind că și productivitatea este mai mare în cursul anului 2011, acest lucru indică faptul că industria din Uniune a răspuns cererii mai mari parțial prin noi recrutări și parțial prin creșterea timpului lucrat înregistrat de angajații existenți (ore suplimentare). Atunci când volumele au scăzut din nou în următorii ani, ambele efecte au dispărut și situația a revenit la nivelul din 2010.
Tabelul 9
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2010
2011
2012
PAR
Număr de angajați
20 036
20 854
20 238
19 950
Indice (2010 = 100)
100
104
101
100
Productivitate (unitate/angajat)
60
66
60
60
Indice (2010 = 100)
100
110
99
100
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare.
(d) Amploarea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(86)
Astfel cum se menționează în considerentul 36 de mai sus, datorită absenței cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion, marjele de dumping pentru RPC nu au putut fi calculate cu o precizie suficientă și, prin urmare, constatarea că nu a existat dumping pe parcursul PAR se consideră a avea o relevanță limitată. Analiza indicatorilor de prejudiciu a dovedit că industria se redresează de pe urma practicilor de dumping anterioare. Cu toate acestea, recuperarea a fost încetinită de cererea stagnantă pentru sectoarele principale din aval. În plus, ar trebui subliniat faptul că starea relativ stabilă care se înregistrează în perioada examinată are loc sub incidența protecției prin măsurile antidumping actuale. În caz de abrogare a măsurilor, se așteaptă ca impactul importurilor la prețuri de dumping din RPC asupra industriei din Uniune să fie semnificativ.
(e) Prețurile de vânzare unitare medii practicate pe piața din Uniune și costurile unitare de producție
(87)
Prețurile de vânzare medii practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion către clienții independenți din Uniune au crescut cu 8 % în anii 2010-2013, după ce au atins un vârf relativ în 2012. Prețul de vânzare mediu poate, în general, să acopere costurile de producție și să asigure un mic profit pentru industria din Uniune.
Tabelul 10
Prețurile de vânzare și costurile
2010
2011
2012
PAR
Prețul de vânzare mediu unitar practicat în Uniune față de clienți independenți (EUR/tonă)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indice (2010 = 100)
100
107
111
108
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indice (2010 = 100)
100
111
116
109
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
(f) Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(88)
În cursul perioadei examinate, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital ale producătorilor din Uniune au evoluat după cum urmează:
Tabelul 11
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor
2010
2011
2012
PAR
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți independenți (% din cifra de afaceri a vânzărilor)
1,5
1,1
2,0
3,6
Fluxul de lichidități (în EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investițiile (în EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indice (2010 = 100)
100
121
79
81
Randamentul investițiilor (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
(89)
Rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului înainte de impozitare al vânzărilor produsului similar către clienți independenți din Uniune, ca procent din cifra de afaceri relevantă. Pe întreaga perioadă examinată, marja de profit a rămas scăzută și pentru unii producători din Uniune a fost și negativă; în special, trebuie remarcat că marja de profit nu a atins nivelul înregistrat în perioada examinată în ancheta inițială în niciunul dintre anii examinați (4,4 %). În pofida tendinței stabile în materie de producție și vânzări și a unei cote de piață importante a industriei din Uniune, marjele de profit sunt în continuare relativ scăzute pentru această industrie. În special, ar trebui remarcat că în 2011, marja de profit era foarte redusă în pofida faptului că volumele de vânzări ale industriei din Uniune au atins cel mai înalt nivel al lor în cursul perioadei examinate. Acest aspect dă naștere unor preocupări privind evoluția viitoare a marjelor de profit realizate de industria din Uniune, dacă situația economică continuă să se fie stagnantă. Ar trebui, de asemenea, remarcat faptul că marja de profit din cursul perioadei examinate a rămas mereu sub nivelul-țintă al profitului indicat în ancheta inițială (5 %).
(90)
Fluxul de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a își autofinanța activitățile, a fost pozitiv pe parcursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, indicatorul respectiv s-a îmbunătățit abia în 2012 și a înregistrat o scădere semnificativă, de 17 %, în cursul PAR. Acest aspect dă naștere unor preocupări cu privire la capacitatea industriei din Uniune de a continua autofinanțarea necesară a activităților sale în contextul economic actual.
(91)
Nivelul investițiilor rămâne relativ ridicat și stabil pe parcursul perioadei examinate, atingând nivelul cel mai ridicat în 2011. Randamentul investițiilor, exprimat ca profit sub formă de procent din valoarea contabilă netă a investițiilor, urmează o tendință similară cu aceea a marjei de profit. Prin urmare, și acest indicator atinge nivelul său cel mai ridicat în cursul PAR. Acest semnal ar putea fi interpretat în mod ambivalent, deoarece, pe de o parte, reflectă nivelul cel mai înalt al marjei de profit între cele înregistrate în cursul perioadei examinate, dar, pe de altă parte, reflectă și nivelul scăzut al investițiilor, ceea ce este un semn că, perspectivele industriei pentru evoluția economică a sectorului sunt tot nesigure.
(92)
În lumina celor de mai sus, se poate concluziona că, deși performanța financiară a producătorilor din Uniune a rămas stabilă pe parcursul perioadei examinate, cu excepția investițiilor, ea nu a atins totuși nivelurile din perioada examinată în ancheta inițială pe parcursul perioadei examinate.
(g) Stocuri
(93)
Nivelul stocurilor finale ale producătorilor cooperanți din Uniune a urmat îndeaproape tendința deja observată în materie de producție și vânzări, având o tendință mai degrabă stabilă, cu un vârf relativ în 2011. În plus, ținând cont că producția produsului similar în Uniune este în cea mai mare parte executată la comandă, nivelul stocurilor nu constituie un indicator foarte relevant.
Tabelul 12
Stocuri finale
2010
2011
2012
PAR
Stocuri finale (tone)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indice (2010 = 100)
100
114
111
103
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
(h) Costurile cu forța de muncă
(94)
Salariul mediu al salariaților a înregistrat o creștere constantă cu 4 % în fiecare an din cadrul perioadei examinate. Cu toate acestea, creșterea respectivă poate fi explicată prin ajustarea pentru a ține cont de inflație și, în măsură mai mică, prin recurgerea la orele de lucru suplimentare (după cum s-a observat în 2011 cu creșterea productivității per salariat).
Tabelul 13
Costurile cu forța de muncă
2010
2011
2012
PAR
Costurile medii cu forța de muncă, pe angajat (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indice (2010 = 100)
100
104
108
112
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(95)
Ancheta a arătat că importurile de produse din RPC aproape că au dispărut de pe piața Uniunii după instituirea măsurilor inițiale în 2009. Acest lucru a permis industriei din Uniune să atingă un nivel al producției, un volum al vânzărilor și o cotă de piață bune și stabile. Pe de altă parte, rentabilitatea, precum și nivelul-țintă al profitului pentru sector, sunt în continuare sub nivelurile atinse în timpul perioadei examinate în ancheta inițială.
(96)
Prin urmare, se concluzionează că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. Cu toate acestea, dată fiind creșterea lentă a consumului și faptul că marjele de profit rămân sub nivelul necesar pentru o viabilitate pe termen lung, situația industriei din Uniune poate fi considerată în continuare drept vulnerabilă.
(97)
În urma comunicării concluziilor definitive, trei părți interesate au susținut că faptul că Comisia a ajuns la concluzia că industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu important în cursul PAR ar trebui să ducă la încetarea aplicării măsurilor. Într-adevăr, Comisia a stabilit inexistența unui prejudiciu important în cursul PAR. Cu toate acestea, decizia de a prelungi măsurile nu se bazează pe un prejudiciu important din cursul PAR, ci pe constatările cu privire la probabilitatea de reapariție a prejudiciului, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Observații preliminare
(98)
Pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care se permite expirarea măsurilor, a fost analizat impactul potențial al exporturilor chineze asupra pieței și industriei din Uniune, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(99)
Analiza s-a axat pe evoluția consumului pieței din Uniune, capacitățile neutilizate, fluxurile comerciale și atractivitatea pieței Uniunii, precum și pe comportamentul în materie de prețuri al RPC. Din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi, analiza se bazează pe datele disponibile care includ statistici (Eurostat și statisticile comerciale chineze) și documente ale industriei (cum ar fi discursul președintelui CFIA menționat în considerentul 78 de mai sus) furnizate în cererea de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.
2. Consumul în Uniune
(100)
Astfel cum se menționează în considerentele 64 și 65, consumul de produs în cauză în Uniune are o evoluție globală stabilă în perioada examinată. În același timp, consumul în cursul PAR este în continuare unul mai scăzut cu aproape 20 % comparativ cu nivelul anterior crizei, înregistrat în perioada examinată în ancheta inițială. Scăderea consumului de produs în cauză este determinată de scăderea producției în sectorul auto și în sectorul construcțiilor din Uniune, precum și în alte sectoare de bunuri de consum (industria aparatelor de uz casnic și electronice, industria de mobilă etc.), care au un nivel de utilizare important a produsului în cauză. În acest caz, s-a considerat că revenirea importurilor cu prețuri extrem de mici din China în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, ar avea un impact imediat și dramatic asupra situației industriei din Uniune. Ar fi de așteptat ca aceste importuri să fie la prețuri subcotate și, în orice caz, să exercite o presiune în sensul scăderii prețurilor industriei din Uniune și să denatureze concurența pe piață. Drept consecință, este probabil că, în cazul în care s-ar permite măsurilor să expire, ar reapărea prejudiciul pentru industria din Uniune.
3. Capacitățile de producție neutilizate, fluxurile comerciale și atractivitatea pieței Uniunii și comportamentul în materie de prețuri al RPC
(101)
Așa cum s-a prezentat în considerentul 44, capacitatea Chinei de producere a IFO în 2012 reprezenta 6,6 de milioane de tone. Trebuie remarcat că 2012 a fost considerat de industria elementelor de fixare chineză ca un an dificil, deoarece, din cauza impactului negativ al mai multor factori economici (inflație, încetinire a ritmului de creștere a economiei chineze și criza din zona euro), acesta a fost primul an din 2000 în care capacitatea de producție chineză a cunoscut o scădere (de la 6,8 milioane de tone în 2011).
(102)
În orice caz, indiferent de scenariile pentru viitor (stagnare sau creștere), tot trebuie remarcat că chiar și capacitatea de producție chineză actuală de 6,6-6,8 milioane de tone s-a exploatat numai în proporție de 75 % în anii 2010-2012. Acest aspect lasă în China o capacitate de producție neutilizată (1,6-1,7 milioane de tone), care este deja extrem de mare și de exact același ordin de mărime cu cel al consumului total înregistrat pe piața Uniunii în aceiași ani.
(103)
În cursul perioadei examinate, exportul de IFO chineze în întreaga lume a fost relativ stabil, la un nivel de 2,2-2,6 milioane de tone, care corespunde unui procent de 40-50 % din vânzările Chinei. În consecință, este clar că exportul constituie o parte importantă a activității producătorilor chinezi de IFO. În conformitate cu planurile de dezvoltare anunțate de CFIA pentru sector, se pare că o creștere așteptată a cererii pe piața internă va conduce la o scădere a cotei de export la nivelul de 30-40 % din producție. Cu toate acestea, scăderea respectivă ar trebui să fie analizată în contextul unei creșteri globale a capacității de producție, astfel cum se explică în considerentul 101, precum și ținând cont de faptul că această capacitate neutilizată este, în orice caz, egală cu consumul total al Uniunii. În plus, prognoza CFIA nu prevede niciun interval de timp pentru reducerea cotei de exporturi chineze și nici vreo indicație concretă că această reorientare ar fi început deja. Drept consecință a acestui aspect, planul de dezvoltare raportat de CFIA ar trebui considerat ca fiind un program prea vag și neclar, în special în contextul eventualei expirări a măsurilor, care ar avea un efect imediat. Prin urmare, prezența acestui plan nu poate în această etapă să afecteze concluziile privind probabilitatea reapariției prejudiciului, dacă măsurile sunt lăsate să expire.
(104)
În prezent, prezența chineză pe piața Uniunii este foarte limitată și ea nu depășește 0,5 % din cota de piață în materie de volum. Cu toate acestea, piața Uniunii rămâne atractivă pentru producătorii chinezi având în vedere prețurile mai ridicate practicate pe piața UE. Acest lucru poate fi dovedit prin încercările producătorilor-exportatori chinezi de a eluda măsurile antidumping ale UE. Astfel cum se menționează în considerentul 3, acest comportament a avut deja ca rezultat extinderea măsurilor asupra exporturilor din China prin intermediul Malaysiei.
(105)
În plus, industria chineză orientată către export se confruntă cu din ce în ce mai multe probleme în găsirea de canale către piețele lor de export uzuale, întrucât un număr tot mai mare dintre acestea au instituit recent măsuri antidumping privind exporturile de tipuri diverse de IFO din China, astfel cum se menționează în considerentul 47.
(106)
Astfel, dacă măsurile sunt abrogate drept consecință a atractivității pieței Uniunii prin dimensiunea și nivelurile prețurilor sale, este de așteptat, în mod rezonabil, ca o parte substanțială din exporturile chineze actuale să fie redirecționate către Uniune. Trebuie reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, cota pieței chineze pe piața Uniunii se ridica la 26 %.
(107)
În final, cu privire la nivelul prețurilor de export chineze, se reamintește că ancheta inițială a constatat niveluri foarte mari de dumping și ale marjelor de profit calculate pe baza prețurilor de export ale exportatorilor chinezi. Pe baza prețurilor de export chineze către Croația din anul 2012 și primul trimestru din 2013, adică înainte de aderarea Croației la UE și de extinderea măsurilor de protecție UE cu privire la această țară, se poate concluziona că nivelul prețurilor de export chineze care a condus la instituirea măsurilor în ancheta inițială rămâne relativ similară. În plus, măsurile de protecție comercială adoptate de alte țări terțe față de exporturile de IFO chineze confirmă faptul că politicile de preț neloiale în materie de prețuri ale producătorilor-exportatori chinezi continuă și ele nu se limitează numai la piața Uniunii.
4. Concluzie
(108)
Constatările anchetei au evidențiat mai multe elemente de preocupare, inclusiv capacitatea de producție neutilizată importantă disponibilă în RPC, continuarea practicilor de dumping și subcotare a prețurilor de vânzare în întreaga lume, dezvoltarea planificată a capacității de producție, gama și complexitatea produselor din RPC, precum și creșterea barierelor comerciale pe alte piețe ale țărilor terțe principale. Pe de altă parte, consumul Uniunii a stagnat în ultimii 5 ani, din cauza cererii scăzute în multe dintre sectoarele din aval. Acest aspect a condus la o stare de vulnerabilitate a industriei din Uniune care este caracterizată de un anume grad de neutilizare a capacității, profituri reduse și nesiguranța afacerii (așa cum s-a dovedit în special prin reducerea investițiilor). În acest scenariu, se consideră că abrogarea măsurilor ar conduce, cel mai probabil, la o revenire imediată a importurilor de dumping chineze și acest lucru ar slăbi poziția industriei din Uniune pe piața sa de bază, creând, din nou, o situație de prejudiciu pentru industria din Uniune.
(109)
Părțile au afirmat că industria din Uniune și-a dublat profitul și fluxul de numerar în comparație cu 2010 și că, prin urmare, profitul acesteia nu poate fi calificat drept scăzut. În plus, se observă că industria din Uniune nu are nevoie de noi investiții, întrucât aceasta a investit în mod semnificativ în trecut.
(110)
Chiar dacă industria din Uniune și-a dublat, într-adevăr, profitul, acesta a rămas mai scăzut atât față de profitul înregistrat în cursul PA inițiale (4,4 %), cât și față de ținta de profit de 5 %. Același raționament se aplică în cazul fluxului de numerar, care a rămas cu 14 % mai scăzut decât nivelul înregistrat în PA inițială. În cele din urmă, viabilitatea industriei din Uniune depinde de continuarea investițiilor în echipamente moderne și în game mai variate de produse. Prin urmare, afirmațiile sunt respinse.
(111)
Dacă măsurile s-ar abroga în prezenta situație a pieței, este probabil că ameliorarea temporară a performanței industriei din Uniune s-ar deteriora. Așa cum s-a afirmat mai sus, condițiile ar fi extrem de favorabile pentru o creștere a importurilor din RPC către piața Uniunii la prețuri de dumping și în volume considerabile. Acest fapt ar submina, probabil, evoluțiile pozitive de pe piața Uniunii atinse în cursul perioadei examinate. Importurile la preț de dumping preconizate ar putea exercita presiuni asupra prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune, făcând-o să piardă cote de piață, și, în consecință, ar avea un impact negativ asupra performanței financiare a industriei din Uniune, care este încă vulnerabilă. Trebuie reamintit faptul că, în perioada examinată în ancheta inițială (1 ianuarie 2003-30 septembrie 2007), adică înainte de instituirea măsurilor antidumping, industria din Uniune a fost nevoită să limiteze producția la anumite segmente ale produsului în cauză ca urmare a importurilor masive din China (18). Acest fapt a avut un impact negativ semnificativ asupra gradului de utilizare a capacității de producție și a rentabilității.
(112)
În urma comunicării concluziilor definitive, o parte interesată a susținut că Comisia nu a reușit să stabilească, în cadrul analizei sale privind probabilitatea de reapariție a prejudiciului, efectul volumului exporturilor chineze și legătura acestuia cu măsurile. Partea interesată a susținut că:
(i)
importurile din alte surse au înlocuit importurile din China; cu toate că aceste importuri sunt practicate la prețuri mai mici decât cele ale industriei din Uniune, aceasta din urmă nu a suferit niciun prejudiciu important;
(ii)
scăderea nivelului măsurilor ca urmare a punerii în aplicare a recomandărilor OMC nu a avut ca rezultat creșterea volumului importurilor din China pe piața Uniunii;
(iii)
importurile de alte tipuri de elemente de fixare din China care nu au făcut obiectul măsurilor antidumping au înregistrat, de asemenea, o scădere importantă a volumelor începând din 2009, când au fost instituite măsurile inițiale;
(iv)
ținând seama de cererea tot mai mare de pe piața internă chineză, perspectivele de creștere viitoare a exporturilor chineze către Uniune sunt limitate; și
(v)
piața elementelor de fixare va continua să crească în China, la fel ca și alte piețe din Asia, fapt care va reduce probabilitatea unei creșteri semnificative a exporturilor către UE.
(113)
Ca răspuns la aceste argumente, se precizează că:
(i)
efectul prejudiciabil preconizat al importurilor chineze nu poate fi comparat cu efectul importurilor din țări terțe, cum ar fi Taiwan, Vietnam și Thailanda. Într-adevăr, astfel cum s-a indicat în considerentul 74 de mai sus, există dovezi care sugerează că exportatorii chinezi au continuat să vândă pe piața croată (înaintea aderării acestei țări la UE) la prețuri medii similare cu cele înregistrate în ancheta inițială; prin urmare, aceste prețuri sunt cu mult mai scăzute decât cele raportate din aceste țări terțe în cursul PAR. În plus, după cum se menționează în considerentul 115 de mai jos, industria din Uniune vinde volume semnificative atât de produse standard, cât și de produse speciale și, prin urmare, este probabil că exporturile din RPC (care constau atât din produse standard, cât și din produse speciale) vor fi capabile să cauzeze un prejudiciu în cazul în care taxele în vigoare vor fi abrogate;
(ii)
ținând seama de marja limitată de reducere a nivelului taxelor în vigoare ca urmare a punerii în aplicare a recomandărilor OMC, și anume de la 85 % înainte de modificare la 74,1 % după modificare, nu a fost preconizată o creștere importantă a importurilor din China;
(iii)
presupusa scădere a volumului importurilor de elemente de fixare care nu intră sub incidența măsurilor nu este susținută de datele statistice disponibile. Într-adevăr, în perioada 2009-2013 a fost menținută o valoare lunară stabilă de 20-30 de mii de tone, în timp ce volumul importurilor de elemente de fixare supuse măsurilor a scăzut imediat, în februarie 2009, de la peste 60 de mii de tone pe lună până la un nivel aproape inexistent;
(iv)
schimbarea preconizată a ponderii volumelor de vânzări pe piața internă chineză față de vânzările chineze la export, care va reflecta creșterea cererii de pe piața internă din China, va fi contrabalansată de o creștere a totalului capacității chineze de producție și a volumului vânzărilor, după cum se explică în considerentul 101; și
(v)
afirmația conform căreia cererea de elemente de fixare de pe piața asiatică este în creștere se bazează pe o sursă neactualizată, care anticipează o cerere mondială de elemente de fixare în valoare de 83 de miliarde USD pentru anul 2016. Noi studii de piață publicate de Fastener Industry News Inc. în decembrie 2014 (19) estimează cererea de pe piața mondială la 81 de miliarde USD în anul 2018, preconizând, prin urmare, o creștere mai mică pe o perioadă de timp mai îndelungată. În plus, creșterea cererii în regiunea Asia-Pacific este însoțită de creșterea capacității în alte câteva țări decât China (ex.: Indonezia, Malaysia, Thailanda și Vietnam). În plus, instalarea unei capacități suplimentare de producție pentru elementele de fixare întâmpină bariere relativ reduse la intrare (din punctul de vedere al timpului, al capitalului și al know-how-lui) și, prin urmare, oferta poate reacționa relativ rapid la cererea din ce în ce mai mare.
Prin urmare, afirmațiile de mai sus trebuie să fie respinse.
(114)
Aceeași parte interesată a susținut că analiza Comisiei privind probabilitatea reapariției prejudiciului nu a luat în considerare faptul că produsele de calitate inferioară importate din China nu pot exercita o presiune asupra prețurilor produselor de vârf, care sunt fabricate în principal de către producătorii din Uniune.
(115)
Ca răspuns la această afirmație, ar trebui să se reamintească faptul că producția din Uniune acoperă gama completă de elemente de fixare, unele societăți fiind specializate în producerea unor anumite tipuri de elemente de fixare (standard sau speciale), în timp ce altele oferă gama completă. În special, în ceea ce privește societățile incluse în eșantion, o parte importantă a vânzărilor este compusă din elementele de fixare standard, iar pentru trei dintre acestea, majoritatea vânzărilor efectuate în PAR este constituită din produse standard. Prin urmare, afirmația conform căreia industria europeană ar produce doar elemente de fixare speciale sau de vârf și ar fi, prin urmare, protejată de importurile prejudiciabile din China, este în mod vădit greșită, întrucât este contrazisă de elementele de probă colectate și verificate în cursul anchetei. În plus, se cunoaște, de asemenea, faptul că sectorul producător de elemente de fixare din China are în vedere elaborarea unor produse de vârf, astfel cum se explică în considerentul 78. Prin urmare, este foarte probabil că gama de produse a exporturilor chineze viitoare va cuprinde, de asemenea, întreaga gamă de produse - începând de la cele de calitate inferioară și până la cele de vârf -, iar presiunea asupra prețurilor va fi resimțită de industria din Uniune în ansamblul său, afectând gradul de utilizare a capacității de producție al acesteia. Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins.
(116)
În cele din urmă, alte două părți interesate au adus argumentul că, în analiza sa, Comisia ar fi presupus în mod eronat că prețurile din China vor fi la fel de scăzute ca în ancheta inițială. Conform părților în cauză, acest lucru nu ar fi posibil, deoarece în China s-a înregistrat o creștere semnificativă a prețurilor, datorată, în principal, creșterii costului materiilor prime și al forței de muncă și dezvoltării standardelor de mediu. În consecință, orice eventuală subcotare a prețurilor va fi mai mică și nu va justifica extinderea măsurilor până la niveluri atât de ridicate.
(117)
Fără a aduce atingere faptului că nivelul măsurilor nu ar putea să fie modificat în contextul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor și că prețurile și costurile de pe piața internă chineză au fost considerate nefiabile în ancheta inițială ca urmare a faptului că producătorii chinezi nu au putut obține tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, trebuie să se rețină următoarele aspecte. În primul rând, lipsa cooperării din partea producătorilor chinezi nu a permis Comisiei să verifice costurile acestora și nici pretinsele evoluții care au avut loc în China. Părțile interesate în cauză nu au furnizat nicio dovadă sau elemente concrete în observațiile lor. În al doilea rând, se face trimitere la nivelul prețurilor observate în Croația înainte de aderarea acesteia la Uniune, care indică în mod clar faptul că exportatorii chinezi au continuat să practice prețuri foarte similare cu cele observate în cursul anchetei inițiale (a se vedea considerentul 74). Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(118)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor existente ar fi împotriva interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(119)
Dat fiind că această anchetă este o reexaminare a măsurilor în vigoare, ea a permis evaluarea oricărui impact negativ nejustificat al actualelor măsuri antidumping asupra părților interesate.
2. Interesul industriei din Uniune
(120)
S-a concluzionat în considerentul 108 de mai sus că situația industriei din Uniune ar cunoaște, probabil, o deteriorare gravă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. În consecință, menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, deoarece producătorii din Uniune ar trebui să fie capabili să își mențină volumul vânzărilor, cota de piață, rentabilitatea și situația lor economică, în general, pozitivă. Prin contrast, suprimarea măsurilor ar amenința în mod serios viabilitatea industriei din Uniune, deoarece există motive să se preconizeze o reorientare a importurilor chineze către piața Uniunii la prețuri de dumping și în cantități considerabile care ar provoca o reapariție a prejudiciului.
3. Interesul importatorilor
(121)
Toți importatorii cunoscuți au fost informați cu privire la deschiderea reexaminării. Cu toate acestea, numai doi importatori au cooperat la anchetă și au răspuns la chestionarele Comisiei. Ancheta a arătat că importatorii pot cumpăra cu ușurință de la surse diferite care sunt disponibile în prezent pe piață, în special de la industria din Uniune și de la exportatorii din principalele țări terțe care vând la prețuri care nu fac obiectul unui dumping. De asemenea, niciunul dintre cei doi importatori cooperanți nu au obiectat cu privire la extinderea măsurilor antidumping actuale, deși au contestat nivelul lor ridicat. În această privință, se remarcă faptul că ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază nu poate să conducă la modificarea nivelului măsurilor. Ținând seama de aspectele de mai sus, precum și de lipsa de interes a importatorilor, în general, s-a concluzionat că nu ar fi împotriva interesului lor să se mențină măsurile.
(122)
În urma comunicării concluziilor definitive, două părți interesate, și anume două asociații ale distribuitorilor de elemente de fixare din Uniune, au susținut că instituirea taxelor în vigoare la un nivel atât de ridicat nu a avut efectul de a restabili concurența loială pe piața Uniunii, ci mai degrabă a împiedicat importurile din China să intre pe piața Uniunii. Aceste părți interesate au susținut că orice prelungire a măsurilor va reduce și mai mult posibilitățile de alegere a unei surse internaționale de aprovizionare pentru utilizatorii și importatorii din Uniune. În replică la acest argument, se remarcă în primul rând faptul că măsurile antidumping nu sunt instituite pentru a împiedica sau a bloca importurile dintr-o țară vizată, ci, în primul rând, pentru a restabili concurența loială pe piață. Nivelul taxelor în vigoare este rezultatul calculelor privind marjele de dumping și de prejudiciu, care s-au bazat pe constatările din cursul anchetei inițiale. În al doilea rând, Comisia nu este de acord cu afirmația potrivit căreia taxele în vigoare ar limita sursele de aprovizionare pe piața Uniunii. Statisticile de import disponibile arată că importurile din țări terțe au crescut după instituirea măsurilor privind China. Ancheta nu a găsit elemente care să indice faptul că aceste tendințe nu se vor menține în viitor. Prin urmare, aceste argumente au trebuit să fie respinse.
(123)
În plus, una din aceste asociații a declarat că, deși consideră că măsurile inițiale nu sunt pe deplin adecvate și că acestea au provocat distorsiuni radicale și inutile ale pieței elementelor de fixare, abrogarea bruscă a acestora s-ar dovedi a fi la fel de perturbatoare ca instituirea lor inițială. Aceasta indică faptul că distribuitorii de elemente de fixare au fost în măsură să își adapteze lanțurile de aprovizionare, ținând cont de măsurile în vigoare.
4. Interesul utilizatorilor
(124)
Deși utilizatorii nu au cooperat, a fost totuși posibil să se identifice opiniile și poziția utilizatorilor din informațiile furnizate de industria din Uniune și de importatori. În primul rând, se pare că utilizatorii pot fi împărțiți în două categorii: mari consumatori finali, care au nevoie de elemente de fixare la standarde foarte înalte de calitate, și alți utilizatori. Marii consumatori finali ar putea, în mod obișnuit, să găsească produsele de care au nevoie la producătorii din Uniune și la unii producători-exportatori de înaltă specializare. Pe de altă parte, categoria celorlalți utilizatori (care s-ar putea să cuprindă și consumatori finali mari care au nevoie de produse mai ieftine pentru aplicații mai puțin pretențioase) este categoria de utilizatori care a recurs în mod obișnuit la produsele chineze. Această categorie de utilizatori este deservită în mod obișnuit de importatori și, în conformitate cu opiniile colectate în timpul vizitelor la importatorii cooperanți, această categorie de utilizatori este în prezent aprovizionată în mod suficient de importatorii din alte țări, inclusiv din Taiwan, Thailanda și Vietnam. Pe baza acestei reinterpretări, precum și luând în considerare faptul că niciun utilizator nu a decis să intervină în prezenta anchetă, se concluzionează că extinderea măsurilor nu ar fi împotriva interesului utilizatorilor care par să se adapteze bine și fără consecințe la prezența măsurilor cu privire la IFO din RPC.
5. Concluzie privind interesul Uniunii
(125)
Având în vedere cele menționate mai sus, se consideră, în concluzie, că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURI ANTIDUMPING
(126)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări a informațiilor. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când au fost întemeiate.
(127)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din RPC instituite prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 924/2012, ar trebui menținute.
(128)
Astfel cum s-a subliniat în cadrul considerentului 3 de mai sus, taxele antidumping în vigoare asupra importurilor produsului în cauză din RPC au fost extinse pentru a viza, în mod suplimentar, importurile aceluiași produs expediate din Malaysia, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca avându-și originea în Malaysia. Taxa antidumping care urmează să fie menținută asupra importurilor de produs în cauză, astfel cum se menționează în considerentul 3, ar trebui să continue să fie extinsă asupra importurilor de IFO expediate din Malaysia, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca avându-și originea în Malaysia. Producătorii-exportatori care au fost scutiți de măsurile extinse prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 723/2011 ar trebui să fie scutiți și de măsurile instituite prin prezentul regulament.
(129)
Pentru a reduce la minimum riscul de eludare datorat diferenței mari existente între exportatorii chinezi în ceea ce privește nivelurile taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale care se aplică numai societăților pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa II la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor producătorilor.
(130)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel, altele decât elementele de fixare din oțel inoxidabil, și anume: șuruburi pentru lemn (cu excepția tirfoanelor), șuruburi autofiletante, alte șuruburi și buloane cu cap (împreună sau nu cu piulițele sau șaibele aferente, dar cu excepția șuruburilor realizate din bare, tije, profile ori sârme, cu secțiunea plină și diametrul sub 6 mm, și cu excepția șuruburilor și buloanelor pentru fixarea elementelor de cale ferată) și șaibe, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 și ex 7318 22 00 (codurile TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 și 7318220098) și care sunt originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate mai jos este după cum urmează:
Societatea
Taxa (%)
Codul adițional TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory și Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Societățile enumerate în anexa I
54,1
A928
Toate celelalte societăți
74,1
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.
(4) Taxa antidumping definitivă aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”, astfel cum se menționează la alineatul (2), se extinde la importurile acelorași elemente de fixare din fier sau oțel expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca provenind din Malaysia (codurile TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 și 7318220095), cu excepția acelora produse de societățile enumerate în continuare:
Societatea
Codul adițional TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel și Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt și Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd
B265
(5) Aplicarea scutirilor acordate societăților menționate în mod special la alineatul (4) din prezentul articol este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa antidumping instituită la alineatul (4) din prezentul articol.
(6) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2015.