NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 390/2014
ze dne 14. dubna 2014,
kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii má každý občan právo podílet se na demokratickém životě Unie a orgány Unie by měly občanům a reprezentativním sdružením dávat možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie a měly by udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a občanskou společností.
(2)
Prostřednictvím sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaným „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ se Unie a členské státy snaží zajistit růst, zaměstnanost, produktivitu a sociální soudržnost pro nadcházející desetiletí.
(3)
Ačkoli být občanem Unie s pevně stanovenými právy objektivně představuje přidanou hodnotu, Unie ne vždy účinně poukazuje na souvislost mezi řešením celé řady hospodářských a sociálních problémů a svými politikami. Působivé úspěchy, pokud jde o mír a stabilitu v Evropě, dlouhodobě udržitelný růst, stabilní ceny, účinnou ochranu spotřebitelů a životního prostředí a prosazování základních práv, tudíž ne vždy vedly k silnému pocitu sounáležitosti občanů s Unií.
(4)
Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí prostřednictvím činností na nadnárodní úrovni a na úrovni Unie, aby se Evropa přiblížila jejím občanům a umožnilo se jim plně se podílet na budování stále semknutější Unie. Evropská občanská iniciativa je jedinečnou příležitostí, jak občanům umožnit podílet se přímo na vytváření právních předpisů EU (3).
(5)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES (4), vytyčilo akční program, jenž potvrdil potřebu prosazovat trvalý dialog s organizacemi občanské společnosti a městy či obcemi a potřebu podporovat aktivní účast občanů ve veřejném životě.
(6)
Průběžná hodnotící zpráva programu Evropa pro občany (2017-2013), spolu s veřejnou internetovou konzultací a dvěmi po sobě jdoucími konzultačními setkáními zúčastněných stran potvrdily, že je nový program „Evropa pro pro občany“ považován za důležitý jak organizacemi občanské společnosti, tak zúčastněnými jednotlivci. Bylo také potvrzeno, že by měl být stanoven tak, aby měl dopad na organizační úrovni, pokud jde o budování kapacit, i na osobní úrovni, pokud jde o zvyšování zájmu o problematiku Unie. Toto nařízení by tedy mělo zřídit program „Evropa pro občany“ na období 2014 až 2020 (dále jen „program“).
(7)
S ohledem na témata projektů, jejich začlenění do místních a regionálních souvislostí a na složení zúčastněných stran by měly existovat důležité synergie s dalšími programy Unie, zejména v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
(8)
Program by měl pokrývat široké spektrum nejrůznějších akcí, mimo jiné setkání občanů, kontakty a debaty o otázkách občanství, akce na úrovni Unie, iniciativy určené ke zvyšování povědomí o významných okamžicích v evropských dějinách a k podpoře reflexe těchto okamžiků, iniciativy zaměřené na informování evropských občanů, zejména mladých lidí, o dějinách Unie a o fungování jejích orgánů, a rozpravy o otázkách evropské politiky s cílem oživit všechny aspekty veřejného života.
(9)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o svědomí Evropy a totalitě a v závěrech Rady ze zasedání ve dnech 9. a 10. června 2011 o povědomí o zločinech spáchaných totalitními režimy v Evropě se zdůrazňuje význam uchování vzpomínek v živé paměti jako prostředku k překonání minulostí a vytváření budoucnosti a je vyzdvižen význam úlohy Unie při zprostředkovávání, sdílení a uchovávání kolektivní paměti týkající se těchto zločinů. Je proto zapotřebí vzít v úvahu rovněž význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů, jakož i stávající vazby mezi historickým povědomím a evropskou identitou.
(10)
Horizontální rozměr programu by měl zajistit zhodnocení a přenositelnost výsledků umožňující lepší dopad a dlouhodobou udržitelnost. Pořádané činnosti by proto měly mít vazbu na politický program Unie a občané by o nich měli být vhodným způsobem informováni.
(11)
Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států do nadnárodních projektů a činností a jejich účasti na těchto projektech a činnostech při zohlednění mnohojazyčné povahy Unie a potřeby začlenit nedostatečně zastoupené skupiny.
(12)
Za možné účastníky programů Unie jsou považovány na jedné straně přistupující země, kandidátské a potenciální kandidátské země, jež využívají předvstupní strategie, a na straně druhé země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, a to v souladu s dohodami, jež s nimi byly uzavřeny. Podle článku rozhodnutí Rady 2001/822/ES (5) se programu mohou účastnit i zámořské země a území.
(13)
Vytvoření pevné a udržitelné demokracie a rozvoj prosperující občanské společnosti by měly být společnými cíli programu i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Unie nabízí zemím, kterým je evropský nástroj sousedství určen, privilegovaný vztah založený na oboustranném odhodlání prosazovat společné hodnoty a zásady.
(14)
Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení by mohly rovněž přispět k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
(15)
Program by měl být pravidelně sledován a nezávisle hodnocen ve spolupráci s Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy nezbytné pro řádné plnění opatření.
(16)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, a to podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) (dále „finanční nařízení“) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Přednost by měly mít granty na projekty, u nichž nebude rozhodující jejich rozsah, které však budou mít vysoký dopad, zejména ty, které přímo souvisejí s politikami Unie a jejichž cílem je podílet se na formování politického programu Unie. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se kromě toho mělo provádění programu dále zjednodušit používáním paušálních částek, paušálním financováním a uplatňováním sazeb jednotkových nákladů.
(18)
V zájmu zajištění kontinuity finanční podpory poskytované v rámci programu by toto nařízení mělo být použitelné ode dne 1. ledna 2014. Vzhledem k naléhavosti situace by toto nařízení tudíž mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení.
(19)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost, podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu nadnárodní a vícestranné povahy programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(20)
Finanční referenční částka programu ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (9) je zahrnuta v tomto nařízení po celou dobu trvání programu, aniž jsou tím dotčeny rozpočtové pravomoci Evropského parlamentu a Rady vymezené Smlouvou o fungování Evropské unie.
(21)
Toto nařízení stanoví přechodná opatření pro sledování akcí zahájených před 31. prosincem 2013 podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci v rámci oblasti působnosti a cílů programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 zavádí program „Evropa pro občany“ (dále jen „program“).
2. V rámci celkového cíle přiblížit Unii občanům jsou obecné cíle programu tyto:
a)
přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost;
b)
podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti na úrovni Unie.
Článek 2
Konkrétní cíle programu
Program má tyto konkrétní cíle, uskutečňované prostřednictvím akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
prostřednictvím podněcování diskusí, úvah a vytváření sítí zvyšovat historické povědomí, povědomí o společných dějinách a hodnotách Unie a o cíli Unie, jímž je podpora míru, prosazování hodnot Unie a blahobyt jejích obyvatel;
b)
podporovat demokratickou angažovanost občanů a aktivní občanství na úrovni Unie, a to zvyšováním míry, v jaké občané chápou proces tvorby politik Unie, a podporou příležitostí ke společenské a mezikulturní angažovanosti a dobrovolnictví na úrovni Unie.
Článek 3
Struktura programu a podporované akce
1. Program, podporující evropské občanství v souladu s obecnými cíli uvedenými v čl. 1 odst. 2, je rozdělen do těchto dvou oddílů:
a)
„Evropské historické povědomí“;
b)
„Demokratická angažovanost a aktivní občanství“.
Tyto dva oddíly jsou doplněny horizontálními akcemi určenými k analýze, šíření a využívání výsledků projektů (akce „Zhodnocování“).
2. Za účelem dosažení svých cílů program financuje mimo jiné tyto druhy akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
činnosti zaměřené na vzájemné učení a spolupráci, jako jsou:
-
setkávání občanů, partnerství měst, sítě partnerských měst,
-
projekty prováděné v rámci nadnárodních partnerství, včetně různých kategorií zúčastněných stran uvedených v článku 6,
-
projekty zaměřené na historické povědomí s evropským rozměrem,
-
výměny založené mimo jiné na využívání informačních a komunikačních technologií nebo sociálních médií;
b)
strukturální podpora organizací, jako jsou:
-
subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie, jak jsou vymezeny v článku 177 nařízení (EU) č. 1268/2012,
-
kontaktní místa pro program Evropa pro občany;
c)
analytické činnosti na úrovni Unie, jako jsou:
-
studie zaměřené na otázky týkající se cílů programu;
d)
činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti a šíření informací a určené k využívání a dalšímu zhodnocení výsledků podporovaných iniciativ a k upozorňování na osvědčené postupy, jako jsou:
-
akce na úrovni Unie, včetně konferencí, vzpomínkových akcí a slavnostního předávání cen,
-
vzájemná hodnocení, jednání odborníků a semináře.
3. Iniciativy související s akcemi uvedenými v odstavci 2 jsou popsány v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Opatření Unie
1. Opatření Unie mohou mít podobu grantů nebo veřejných zakázek.
2. Granty Unie mohou být poskytovány formou provozních grantů nebo grantů na akce.
3. Zadávání veřejných zakázek se týká pořizování služeb, například za účelem pořádání akcí, studií a výzkumu, nástrojů pro poskytování a šíření informací, sledování a hodnocení.
Článek 5
Účast v programu
Programu se mohou účastnit tyto země:
a)
členské státy EU;
b)
přistupující, kandidátské a potenciální kandidátské země v souladu s obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou.
Článek 6
Přístup k programu
Program je otevřen všem zúčastněným subjektům podporujícím evropské občanství a integraci, zejména místním a regionálním orgánům a organizacím, partnerským výborům, organizacím zabývajícím se výzkumem v oblasti evropské veřejné politiky (nezávislým skupinám odborníků), organizacím občanské společnosti (včetně sdružení přeživších) a kulturním, mládežnickým, vzdělávacím a výzkumným organizacím.
Článek 7
Spolupráce s mezinárodními organizacemi
Program může podporovat společné činnosti v oblasti své působnosti s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO, na základě společných příspěvků a v souladu s finančním nařízením.
Článek 8
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Za účelem provádění programu přijme Komise roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku finančního plánu. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a orientační harmonogram provádění. V případě grantů zahrnují roční pracovní programy také priority, základní kritéria hodnocení a nejvyšší možnou míru spolufinancování.
Článek 9
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 10
Konzultace se zúčastněnými stranami
Komise udržuje pravidelný dialog s příjemci prostředků z programu a příslušnými partnery a odborníky.
Článek 11
Soudržnost s jinými nástroji Unie
Komise zajistí soudržnost a doplňkovost programu s nástroji v jiných oblastech činnosti Unie, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční referenční částka pro provádění programu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se stanoví na 185 468 000 EUR.
2. Roční prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích finančního rámce.
3. Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení mohou rovněž přiměřeně přispět ke krytí nákladů na institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek, případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (11) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, jež vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto kontrol a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 14
Sdělování
Informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, poskytne Komise členským státům tak, že jim svá rozhodnutí o výběru sdělí do dvou týdnů po jejich přijetí.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování programu z hlediska plnění jeho cílů za použití výkonnostních ukazatelů. Výsledky sledování a hodnocení se využijí při provádění programu. Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 4 písm. a) a c).
V případě potřeby se ukazatele rozčlení podle pohlaví a věku.
2. Pokud jde o konkrétní cíle uvedené v článku 2, pokrok je měřen pomocí ukazatelů stanovených v příloze tohoto nařízení.
3. Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu a pravidelně předkládá zprávy Evropskému parlamentu.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:
a)
do 31. prosince 2017 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu;
b)
do 31. prosince 2018 sdělení o pokračování programu;
c)
do 1. července 2023 zprávu o následném hodnocení.
Článek 16
Přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1904/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES před 31. prosincem 2013 se i nadále až do svého dokončení řídí uvedeným rozhodnutím.
Podle článku 21 finančního nařízení mohou být rozpočtové položky odpovídající účelově vázaným příjmům ze zpětné úhrady částek, které byly vyplaceny neoprávněně podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES, poskytnuty pro účely programu.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. dubna 2014.
REGULAMENTUL (UE) NR. 390/2014 AL CONSILIULUI
din 14 aprilie 2014
de instituire a programului „Europa pentru cetățeni” pentru perioada 2014-2020
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 352,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere aprobarea Parlamentului European,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2)
hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,
întrucât:
(1)
În conformitate cu articolele 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul UE), orice cetățean are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii, iar instituțiile Uniunii ar trebui să acorde cetățenilor și asociațiilor reprezentative posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile și de a face schimb de opinii în mod public în toate domeniile de acțiune ale Uniunii, precum și să mențină un dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă.
(2)
Prin Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”, Uniunea și statele membre urmăresc să stimuleze creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea și coeziunea socială în deceniul care urmează.
(3)
Deși cetățenia Uniunii, cu drepturi consacrate, constituie în mod obiectiv o valoare adăugată, Uniunea nu subliniază întotdeauna în mod eficient legătura dintre soluția pentru o gamă largă de probleme economice și sociale și politicile Uniunii. Prin urmare, realizările impresionante în ceea ce privește pacea și stabilitatea în Europa, creșterea durabilă pe termen lung, prețurile stabile, protecția eficientă a consumatorilor și a mediului, precum și promovarea drepturilor fundamentale nu au dat naștere întotdeauna unui sentiment puternic de apartenență în rândul cetățenilor Uniunii.
(4)
Pentru a aduce Europa mai aproape de cetățeni și a le permite acestora să participe pe deplin la construcția unei Uniuni și mai apropiate, este necesar un ansamblu de acțiuni și eforturi coordonate întreprinse prin intermediul unor activități la nivel transnațional și la nivelul Uniunii. Inițiativa cetățenească europeană oferă o șansă unică cetățenilor să participe direct la elaborarea legislației UE (3).
(5)
Decizia nr. 1904/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a stabilit un program de acțiune care confirmă necesitatea de promovare a unui dialog susținut cu organizațiile societății civile și cu municipalitățile și de sprijinire a implicării active a cetățenilor.
(6)
Raportul intermediar de evaluare a programului „Europa pentru cetățeni” (2007-2013), precum și o consultare publică online și două reuniuni consecutive de consultare a părților interesate au confirmat că noul program „Europa pentru cetățeni” este considerat pertinent atât de organizațiile societății civile, cât și de persoanele fizice implicate. S-a considerat de asemenea că ar trebui instituit pentru a avea un impact din punct de vedere organizațional în vederea dezvoltării capacităților și din punct de vedere personal în vederea sporirii interesului pentru aspectele care țin de Uniune. În consecință acest regulament ar trebui să stabilească un program „Europa pentru cetățeni” pentru perioada 2014-2020 („programul”).
(7)
În ceea ce privește temele proiectelor, modul în care se încadrează în contextul local și regional și structura părților interesate, ar trebui să existe sinergii importante cu alte programe ale Uniunii, de exemplu în domeniile educației, formării profesionale și tineretului, sportului, culturii și sectorului audiovizual, drepturilor și libertăților fundamentale, incluziunii sociale, egalității de gen, combaterii discriminării, cercetării și inovării, societății informației, extinderii și acțiunii externe ale Uniunii.
(8)
Pentru a revigora toate aspectele vieții publice, programul ar trebui să acopere un spectru larg de acțiuni diferite, inclusiv reuniuni ale cetățenilor, contacte și dezbateri pe teme legate de cetățenie, evenimente la nivelul Uniunii, inițiative de sensibilizare și de promovare a reflecției asupra momentelor decisive din istoria europeană, inițiative de sensibilizare a cetățenilor europeni, îndeosebi a tinerilor, cu privire la istoria Uniunii și la funcționarea instituțiilor Uniunii, precum și dezbateri privind aspecte care țin de politicile europene.
(9)
Rezoluția Parlamentului European din 2 aprilie 2009 referitoare la conștiința europeană și totalitarismul și Concluziile Consiliului din 9-10 iunie 2011 privind memoria crimelor comise de regimurile totalitare în Europa subliniază cât de important este să se mențină vie memoria trecutului ca mijloc de depășire a trecutului și de construire a viitorului și subliniază valoarea rolului Uniunii în facilitarea, împărtășirea și promovarea memoriei colective a respectivelor crime. Prin urmare, ar trebui să se țină seama de relevanța aspectelor istorice, culturale și interculturale, precum și de legăturile existente între memoria istorică și identitatea europeană.
(10)
O dimensiune orizontală a programului ar trebui să asigure valorificarea și transferabilitatea rezultatelor pentru un impact mai puternic și sustenabilitate pe termen lung. În acest scop, activitățile lansate ar trebui să aibă o legătură cu agenda politică a Uniunii și să fie comunicate în mod corespunzător.
(11)
Ar trebui să se acorde o atenție deosebită integrării și participării echilibrate a cetățenilor și a organizațiilor societății civile din toate statele membre în proiectele și activitățile transnaționale, ținând seama de caracterul multilingv al Uniunii și de necesitatea includerii grupurilor subreprezentate.
(12)
Țările în curs de aderare, țările candidate și potențial candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, pe de o parte, și țările AELS care sunt părți la Acordul privind SEE, pe de altă parte, sunt recunoscute ca potențiale participante la programele Uniunii, în conformitate cu acordurile încheiate cu țările respective. În plus, în temeiul Deciziei 2001/822/CE a Consiliului (5), țările și teritoriile de peste mări sunt eligibile pentru participarea la program.
(13)
Obiectivele de instituire a unei democrații profunde și durabile și de dezvoltare a unei societăți civile prospere ar trebui să fie comune atât programului, cât și Regulamentului (UE) nr. 232/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Uniunea oferă țărilor vizate de Instrumentul european de vecinătate o relație privilegiată, construită pe angajament reciproc față de valorile și principiile comune.
(14)
Resursele alocate activităților de comunicare în temeiul prezentului regulament ar putea contribui, de asemenea, la comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament.
(15)
Programul ar trebui să fie monitorizat constant și evaluat în mod independent, în cooperare cu Comisia și cu statele membre, pentru a permite efectuarea modificărilor necesare în vederea punerii în practică corespunzătoare a măsurilor.
(16)
Interesele financiare ale Uniunii ar trebui protejate prin măsuri proporționale de-a lungul ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni administrative și financiare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”) și Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei (8).
(17)
Ar trebui acordată preferință granturilor pentru proiectele cu impact puternic, indiferent de dimensiunea acestora, în special celor care sunt legate direct de politicile Uniunii în vederea participării la elaborarea agendei politice a Uniunii. De asemenea, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, implementarea programului ar trebui simplificată și mai mult prin utilizarea sumelor forfetare, a finanțărilor forfetare și prin aplicarea de bareme de costuri unitare.
(18)
Pentru a asigura continuitatea sprijinului sub formă de finanțare care urmează să fie acoperită de program, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2014. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa.
(19)
Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume contribuția la înțelegerea de către cetățeni a Uniunii, a istoriei și diversității acesteia, și promovarea cetățeniei europene și îmbunătățirea condițiilor pentru participarea civică și democratică, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de statele membre și, în consecință, având în vedere caracterul transnațional și multilateral al programului, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestor obiective.
(20)
Este inclusă în prezentul regulament o valoare de referință financiară pentru program, în sensul punctului 18 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (9), pentru întreaga durată a programului, fără ca aceasta să aducă atingere competențelor Parlamentului European și Consiliului, astfel cum sunt definite în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
(21)
Prezentul regulament ar trebui să prevadă măsuri tranzitorii pentru monitorizarea acțiunilor care au început înainte de 31 decembrie 2013 în temeiul Deciziei nr. 1904/2006/CE.
(22)
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în limitele domeniului de competență și a obiectivelor programului. Competențele respective ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (10),
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiectul și domeniul de aplicare
(1) Prezentul regulament instituie programul „Europa pentru cetățeni” pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 (denumit în continuare „programul”).
(2) În cadrul scopului general de a apropia Uniunea de cetățenii săi, obiectivele generale ale programului sunt următoarele:
(a)
contribuția la înțelegerea de către cetățeni a Uniunii, a istoriei și diversității acesteia;
(b)
promovarea cetățeniei europene și îmbunătățirea condițiilor de participare civică și democratică la nivelul Uniunii.
Articolul 2
Obiectivele specifice ale programului
Programul are următoarele obiective specifice, care sunt implementate prin acțiuni la nivel transnațional sau care au o dimensiune europeană:
(a)
sensibilizarea publicului cu privire la memoria, la istoria și valorile comune ale Uniunii și la scopul Uniunii, și anume promovarea păcii, a valorilor Uniunii și a bunăstării popoarelor sale prin stimularea dezbaterii, a reflecției și a dezvoltării de rețele;
(b)
încurajarea participării democratice și civice a cetățenilor la nivelul Uniunii, printr-o mai bună înțelegere de către cetățeni a procesului Uniunii de elaborare a politicilor și prin promovarea oportunităților de implicare societală și interculturală și de voluntariat la nivelul Uniunii.
Articolul 3
Structura programului și acțiunile sprijinite
(1) Programul este împărțit în următoarele două componente, promovând totodată cetățenia europeană în conformitate cu obiectivele generale stabilite la articolul 1 alineatul (2):
(a)
„Memorie europeană”;
(b)
„Implicare democratică și participare civică”.
Cele două componente sunt completate de acțiuni orizontale pentru analiza, diseminarea și utilizarea rezultatelor proiectelor (acțiune de „valorificare”).
(2) Pentru a-și realiza obiectivele, programul finanțează, printre altele, următoarele tipuri de acțiuni, puse în aplicare la nivel transnațional sau care au o dimensiune europeană:
(a)
activități de învățare reciprocă și de cooperare precum:
-
reuniunile cetățenilor, înfrățirea orașelor, rețelele de orașe înfrățite;
-
proiectele implementate prin parteneriate transnaționale, incluzând diferitele tipuri de părți interesate enumerate la articolul 6;
-
proiectele privind memoria istorică, care au o dimensiune europeană;
-
schimburile bazate, între altele, pe utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) și/sau a platformelor sociale;
(b)
sprijin structural pentru organizații precum:
-
organisme care urmăresc un obiectiv de interes general al Uniunii, astfel cum sunt definite la articolul 177 din Regulamentul (UE) nr. 1268/2012;
-
punctele de contact ale programului „Europa pentru cetățeni”;
(c)
activități analitice la nivelul Uniunii, precum:
-
studiile axate pe teme legate de obiectivele programului;
(d)
activități de sensibilizare și de diseminare destinate utilizării și valorificării în continuare a rezultatelor inițiativelor sprijinite și evidențierii bunelor practici, precum:
-
evenimente la nivelul Uniunii, inclusiv conferințe, comemorări și ceremonii de decernare a premiilor;
-
evaluări inter pares, reuniuni ale experților și seminarii.
(3) Inițiativele privind acțiunile enumerate la alineatul (2) sunt descrise în anexa la prezentul regulament.
Articolul 4
Măsuri ale Uniunii
(1) Măsurile luate de Uniune pot lua forma granturilor sau a contractelor de achiziții publice.
(2) Granturile Uniunii pot fi acordate prin granturi de funcționare sau granturi pentru acțiuni.
(3) Contractele de achiziții publice au ca obiect achiziționarea de servicii, cum ar fi cele pentru organizarea de evenimente, studii și cercetări, instrumente de informare și de difuzare, monitorizare și evaluare.
Articolul 5
Participarea la program
Programul este deschis participării următoarelor țări:
(a)
statele membre;
(b)
țările aderente, țările candidate și țările potențial candidate, în conformitate cu principiile generale și cu termenii și condițiile generale de participare a acestor țări la programele Uniunii stabilite în acordurile-cadru, în deciziile Consiliului de asociere sau în acordurile similare respective;
(c)
țările AELS care sunt părți la Acordul privind SEE, în conformitate cu acordul respectiv.
Articolul 6
Accesul la program
Pot participa la program toate părțile interesate care promovează integrarea și cetățenia europeană, în special autoritățile și organizațiile locale și regionale, comitetele de înfrățire, organizațiile de cercetare în domeniul politicilor publice europene (think-tank), organizațiile societății civile (inclusiv asociațiile de supraviețuitori), precum și organizațiile culturale, de tineret, de învățământ și cercetare.
Articolul 7
Cooperarea cu organizațiile internaționale
Programul poate sprijini, în domeniul său de competență, activități comune cu organizațiile internaționale relevante, cum ar fi Consiliul Europei și UNESCO, pe baza contribuțiilor comune și în conformitate cu Regulamentul financiar.
Articolul 8
Punerea în aplicare a programului
(1) Comisia pune în aplicare programul în conformitate cu Regulamentul financiar.
(2) Pentru punerea în aplicare a programului, Comisia adoptă programe de lucru anuale prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 9 alineatul (2). Programele de lucru anuale stabilesc obiectivele urmărite, rezultatele așteptate, modalitățile de punere în aplicare și cuantumul total al planului de finanțare. Acestea conțin, de asemenea, o descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, o indicare a sumelor alocate fiecărei acțiuni și un calendar orientativ al implementării. În ceea ce privește granturile, programele de lucru anuale includ prioritățile, criteriile esențiale de evaluare și rata maximă a cofinanțării.
Articolul 9
Comitetul
(1) Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 10
Consultarea părților interesate
Comisia menține un dialog constant cu beneficiarii programului, cu partenerii și cu experții relevanți.
Articolul 11
Coerența cu alte instrumente ale Uniunii
Comisia asigură coerența și complementaritatea între program și instrumentele din alte domenii de acțiune ale Uniunii, în special din educație, formare profesională și tineret, sport, cultură și sectorul audiovizual, drepturi și libertăți fundamentale, incluziune socială, egalitate de gen, lupta împotriva discriminării, cercetare și inovare, societatea informațională, extinderea și acțiunea externă a Uniunii.
Articolul 12
Buget
(1) Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a prezentului program pentru perioada 1 ianuarie 2014-31 decembrie 2020 se stabilește la [185 468 000 EUR.].
(2) Creditele anuale se autorizează de către Parlamentul European și Consiliu în limita cadrului financiar multianual.
(3) Resursele alocate activităților de comunicare în temeiul prezentului regulament pot contribui, de asemenea, proporțional la comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament.
Articolul 13
Protecția intereselor financiare ale Uniunii
(1) Comisia se asigură că, atunci când sunt puse în aplicare acțiunile finanțate în temeiul prezentului regulament, interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror altor activități ilegale, prin controale eficace și, dacă sunt detectate nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive.
(2) Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competențe de control, pe baza documentelor și verificărilor la fața locului, în cazul tuturor beneficiarilor de granturi, al contractanților și subcontractanților care au primit fonduri din partea Uniunii în cadrul prezentului program.
(3) Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate desfășura investigații, inclusiv controale și inspecții la fața locului în cazul operatorilor economici vizați direct sau indirect de astfel de finanțări, în conformitate cu dispozițiile și procedurile stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (11) și de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (12), pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii în legătură cu un acord de grant sau cu o decizie de acordare a unui grant, sau cu un contract finanțat în cadrul programului.
(4) Fără a aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, precum și contractele, acordurile de grant și deciziile de acordare a unui grant, rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament, conțin dispoziții care autorizează în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri și investigații, în limitele competențelor care le revin.
Articolul 14
Comunicare
Comisia furnizează statelor membre informații privind proiectele care au primit finanțare din partea Uniunii prin transmiterea către acestea a deciziilor de selecție în termen de două săptămâni de la adoptarea acestora.
Articolul 15
Monitorizare și evaluare
(1) Comisia asigură monitorizarea periodică a programului în funcție de obiectivele acestuia, pe baza indicatorilor de performanță corespunzători. Rezultatele procesului de monitorizare și evaluare sunt utilizate pentru punerea în aplicare a programului. Monitorizarea include, în special, întocmirea rapoartelor prevăzute la alineatul (4) literele (a) și (c).
Dacă este cazul, indicatorii sunt defalcați în funcție de sex și vârstă.
(2) În ceea ce privește obiectivele specifice menționate la articolul 2, progresele sunt măsurate cu ajutorul indicatorilor prevăzuți în anexa la prezentul regulament.
(3) Comisia se asigură că se realizează o evaluare periodică, externă și independentă a programului și trimite regulat rapoarte Parlamentului European.
(4) Comisia prezintă următoarele documente Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor:
(a)
un raport intermediar de evaluare privind rezultatele obținute și aspectele calitative și cantitative ale punerii în aplicare a programului, până la 31 decembrie 2017;
(b)
o comunicare privind continuarea programului, până la 31 decembrie 2018;
(c)
un raport de evaluare ex post, până la 1 iulie 2023.
Articolul 16
Dispoziții tranzitorii
Decizia nr. 1904/2006/CE se abrogă începând cu 1 ianuarie 2014.
Acțiunile care au început înainte de 31 decembrie 2013 în temeiul Deciziei nr. 1904/2006/CE continuă să fie reglementate de decizia respectivă până la finalizarea acestora.
În conformitate cu articolul 21 din Regulamentul financiar, creditele corespunzătoare veniturilor obținute din rambursarea sumelor plătite în mod necuvenit în temeiul Deciziei nr. 1904/2006/CE pot fi alocate programului.
Articolul 17
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2014.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 14 aprilie 2014.