ROZHODNUTÍ RADY 2013/189/SZBP
ze dne 22. dubna 2013,
kterým se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) a zrušuje společná akce 2008/550/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 18. července 2005 přijala Rada společnou akci 2005/575/SZBP, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (1). Tuto společnou akci nahradila společná akce Rady 2008/550/SZBP ze dne 23. června 2008, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (2).
(2)
Dne 1. prosince 2008 se řídící výbor EBOŠ (dále jen „výbor“) dohodl v souladu s článkem 13 společné akce 2008/550/SZBP na doporučeních týkajících se perspektiv EBOŠ.
(3)
Rada v závěrech ze dne 8. prosince 2008 doporučení výboru schválila. Společná akce 2008/550/SZBP by tudíž měla být nahrazena novým právním aktem zohledňujícím tato doporučení.
(4)
Odborná příprava v rámci EBOŠ by měla probíhat v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), a to i v oblasti řešení konfliktů a stabilizace.
(5)
Je vhodné, aby v období, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, EBOŠ využívala pouze vyslaný personál.
(6)
Podle rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (3) (ESVČ) by ESVČ měla EBOŠ poskytovat podporu, kterou dosud zajišťoval generální sekretariát Rady,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
ZŘÍZENÍ, POSLÁNÍ, CÍLE A ÚKOLY
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ).
Článek 2
Poslání
EBOŠ poskytuje na strategické úrovni odbornou přípravu v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky Unie (SBOP) v kontextu společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) s cílem vytvořit a podporovat jednotný výklad SBOP mezi civilním a vojenským personálem a prostřednictvím této odborné přípravy (dále jen „odborná příprava EBOŠ“) zjišťovat a šířit osvědčené postupy týkající se různých otázek této politiky.
Článek 3
Cíle
Cílem EBOŠ je:
a)
dále posilovat společnou evropskou bezpečnostní a obrannou kulturu v rámci SBOP;
b)
podporovat lepší pochopení SBOP jako důležité součásti SZBP;
c)
poskytovat subjektům Unie personál s potřebnými znalostmi, který je schopen efektivně pracovat ve všech oblastech týkajících se SBOP;
d)
poskytovat správním orgánům a zaměstnancům členských států personál s potřebnými znalostmi o politikách, orgánech a postupech Unie souvisejících se SZBP;
e)
podporovat partnerství Unie v oblasti SBOP, zejména partnerství se zeměmi účastnícími se misí SBOP;
f)
pomáhat v rozvoji profesionálních vztahů a styků mezi účastníky odborné přípravy EBOŠ (dále jen „účastníci“).
V případě potřeby je věnována pozornost zajištění slučitelnosti s ostatními činnostmi Unie.
Článek 4
Úkoly
1. Hlavním úkolem EBOŠ je v souladu s jejím posláním a cíli organizovat a poskytovat odbornou přípravu EBOŠ v oblasti SBOP.
2. Odborná příprava EBOŠ zahrnuje:
a)
vyšší kurz o SBOP;
b)
orientační kurzy o SBOP;
c)
kurzy o SBOP pro odborné publikum nebo se speciálním zaměřením.
O další činnosti v oblasti odborné přípravy rozhoduje řídící výbor uvedený v článku 8 (dále jen „výbor“).
3. Navíc k činnostem uvedeným v odstavci 2 EBOŠ zejména:
a)
podporuje vztahy, které mají být navázány mezi ústavy uvedenými v čl. 5 odst. 1 a začleněnými do sítě uvedené v témže odstavci (dále jen „síť“);
b)
provozuje a dále rozvíjí internetový systém distančního učení k podpoře odborné přípravy v oblasti SBOP;
c)
navrhuje a vytváří materiály pro odbornou přípravu Unie v oblasti SBOP, přičemž rovněž vychází z již existujících příslušných materiálů;
d)
umožňuje fungování sítě absolventů pro bývalé účastníky odborné přípravy;
e)
podporuje výměnné programy v oblasti SBOP mezi ústavy odborné přípravy v jednotlivých členských státech;
f)
poskytuje příspěvky k ročnímu programu odborné přípravy Unie v oblasti SBOP;
g)
poskytuje podporu řízení odborné přípravy v oblasti předcházení konfliktům a civilního řešení krizí;
h)
pořádá a řídí výroční konferenci, která sdružuje civilní i vojenské odborníky na odbornou přípravu v oblasti SBOP z ústavů odborné přípravy a ministerstev členských států a případně též významné vnější subjekty činné v oblasti odborné přípravy, a
i)
každoročně přezkoumává svou schopnost dosahovat cílů stanovených v článku 3.
4. Odborná příprava EBOŠ je prováděna prostřednictvím sítě.
5. Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti (EU ISS) jako součást sítě podporuje odbornou přípravu EBOŠ zejména prostřednictvím svých publikací a přednášek svých badatelů a poskytováním příspěvků do internetového systému distančního učení EBOŠ.
KAPITOLA II
ORGANIZACE
Článek 5
Síť
1. EBOŠ je organizována jako síť spojující civilní a vojenské ústavy, vysoké školy, akademie, univerzity, instituce a jiné subjekty zabývající se otázkami bezpečnostní a obranné politiky v rámci Unie, určené členskými státy, a EU ISS (dále jen „ústavy“) na podporu provádění odborné přípravy v oblasti SBOP.
2. EBOŠ naváže úzké vztahy s orgány Unie a příslušnými subjekty Unie, zejména s Evropskou policejní akademií (EPA).
3. EBOŠ plní své úkoly pod obecným vedením vysokého představitele pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
Článek 6
Způsobilost k právům a právním úkonům
1. Aby mohla EBOŠ plnit své úkoly a cíle, má nezbytnou způsobilost k právům a právním úkonům, k uzavírání smluv a správních ujednání nezbytných pro své fungování, včetně řízení vyslaných pracovníků, k pořizování zařízení zejména pro výuku, k vlastnictví bankovních účtů a k vystupování před soudem.
2. Veškeré závazky, které mohou vyplynout ze smluv uzavřených EBOŠ, jsou pokryty z finančních prostředků dostupných podle článků 14, 15 a 16.
Článek 7
Organizační struktura
V rámci EBOŠ se zřizuje tato organizační struktura:
a)
výbor, který odpovídá za celkovou koordinaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
b)
výkonná akademická rada (dále jen „rada“), která odpovídá za zajištění kvality a soudržnosti odborné přípravy EBOŠ;
c)
vedoucí EBOŠ, který odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ a napomáhá výboru a radě, pokud jde o organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
d)
sekretariát EBOŠ (dále jen „sekretariát“), který je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
Článek 8
Řídící výbor
1. Rozhodovacím orgánem EBOŠ je výbor, do kterého každý členský stát jmenuje jednoho zástupce. Každý člen výboru může být zastupován nebo doprovázen náhradníkem.
2. Členy výboru mohou na zasedání výboru doprovázet odborníci.
3. Výboru předsedá zástupce vysokého představitele s odpovídající zkušeností. Výbor zasedá nejméně dvakrát ročně.
4. Zástupci zemí přistupujících k Unii se mohou zasedání výboru účastnit jako aktivní pozorovatelé.
5. Zasedání výboru se bez hlasovacího práva zúčastní vedoucí EBOŠ, předseda rady a případně předseda jednotlivých složení této rady, jakož i zástupce Komise.
6. Výbor má tyto úkoly:
a)
na základě koncepce odborné přípravy EBOŠ stanovovat roční učební plán EBOŠ;
b)
poskytovat obecné pokyny k práci rady;
c)
schvalovat a pravidelně přezkoumávat koncepci odborné přípravy EBOŠ a zohledňovat přitom dohodnuté požadavky na odbornou přípravu EBOŠ;
d)
vybírat hostitelský členský stát nebo státy, v nichž se bude odborná příprava EBOŠ konat, a ústavy, které tuto přípravu povedou;
e)
vypracovávat a schvalovat rámcové učební osnovy pro veškerou odbornou přípravu EBOŠ;
f)
zohledňovat zprávy hodnotící kurzy a schvalovat souhrnnou výroční zprávu o odborné přípravě EBOŠ, které budou předloženy příslušným orgánům Rady;
g)
jmenovat předsedu rady a předsedy jednotlivých složení této rady na období alespoň dvou akademických roků;
h)
přijímat nezbytná rozhodnutí týkající se fungování EBOŠ, nepříslušejí-li tato rozhodnutí jiným orgánům;
i)
na návrh vedoucího EBOŠ schvalovat roční rozpočet a případné opravné rozpočty;
j)
schvalovat roční účetní závěrky a udělovat vedoucímu EBOŠ absolutorium;
k)
schvalovat další pravidla týkající se výdajů spravovaných EBOŠ;
l)
schvalovat případné finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
m)
schvalovat pravidla týkající se personálu vyslaného k EBOŠ;
n)
rozhodovat o otevření konkrétních činností odborné přípravy EBOŠ účasti třetích zemí v obecném politickém rámci vymezeném Politickým a bezpečnostním výborem.
7. Výbor schválí svůj jednací řád.
8. Výbor rozhoduje kvalifikovanou většinou, jak je vymezena v hlavě II Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvě o Evropské unie a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Výkonná akademická rada
1. Rada je složena z vyšších představitelů civilních a vojenských ústavů a jiných subjektů určených členskými státy na podporu provádění odborné přípravy EBOŠ. Je-li několik zástupců z jednoho členského státu, tvoří jednu delegaci.
2. Předsedu rady jmenuje výbor z řad členů rady.
3. K účasti na zasedáních rady jsou zváni zástupci Komise a ESVČ.
4. Na zasedání mohou být zváni také akademičtí odborníci a vyšší úředníci z vnitrostátních institucí a orgánů Unie.
5. Rada má tyto úkoly:
a)
poskytovat výboru akademické poradenství a doporučení;
b)
prostřednictvím sítě provádět schválený roční učební plán;
c)
dohlížet na internetový systém distančního učení;
d)
na základě schválených návrhů učebních osnov vypracovat podrobné učební osnovy odborné přípravy EBOŠ;
e)
zajišťovat celkovou koordinaci odborné přípravy EBOŠ mezi všemi ústavy;
f)
hodnotit úroveň odborné přípravy EBOŠ uskutečněné v předchozím akademickém roce;
g)
předkládat výboru návrhy na odbornou přípravu EBOŠ pro následující akademický rok;
h)
zajišťovat systematické hodnocení veškeré odborné přípravy EBOŠ a schvalovat zprávy hodnotící kurzy;
i)
přispívat k návrhu výroční zprávy o činnosti EBOŠ.
6. Za účelem plnění svých úkolů se rada může scházet v různých složeních zaměřených na různé projekty. Rada vypracuje pravidla a postupy pro vytváření a fungování takových složení a předloží je ke schválení výboru.
7. Jednací řád rady přijímá výbor.
Článek 10
Vedoucí EBOŠ
1. Vedoucí EBOŠ odpovídá za organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ. V této oblasti podporuje činnost výboru a rady a působí jako zástupce EBOŠ pro odbornou přípravu EBOŠ v rámci sítě i mimo ni. Vedoucí EBOŠ zejména:
a)
činí veškeré nezbytné kroky, včetně přijímání interních správních pokynů a zveřejňování oznámení, aby zajistil účinnou činnost EBOŠ;
b)
vypracovává předběžný návrh výroční zprávy EBOŠ a na základě návrhů rady i předběžný návrh pracovního programu EBOŠ k předložení výboru;
c)
koordinuje provádění pracovního programu EBOŠ;
d)
udržuje kontakty s příslušnými orgány v členských státech;
e)
udržuje kontakty s příslušnými externími subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
f)
v případě potřeby uzavírá technická ujednání o odborné přípravě s příslušnými orgány a subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
g)
plní jakékoliv další úkoly svěřené výborem.
2. Vedoucí EBOŠ odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ, a zejména:
a)
sestavuje a předkládá výboru veškeré návrhy rozpočtu;
b)
přijímá rozpočty po jejich schválení výborem;
c)
je schvalující osobou pro rozpočet EBOŠ;
d)
jménem EBOŠ zakládá bankovní účty;
e)
sjednává, předkládá výboru a uzavírá veškeré finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
f)
jménem EBOŠ sjednává a podepisuje všechny výměny dopisů týkající se vysílání personálu sekretariátu k EBOŠ;
g)
vystupuje zpravidla jako zástupce EBOŠ pro účely veškerých právních aktů s finančními dopady;
h)
předkládá výboru roční účetní závěrku EBOŠ.
3. Vedoucího EBOŠ jmenuje vysoký představitel po konzultaci s výborem. Na dobu svého jmenování je jmenován jako člen personálu ESVČ. Na funkci vedoucího EBOŠ mohou členské státy navrhovat kandidáty a zaměstnanci orgánů Unie a ESVČ se o tuto funkci mohou ucházet v souladu s platnými pravidly.
4. Vedoucí EBOŠ je odpovědný za svou činnost výboru.
Článek 11
Sekretariát EBOŠ
1. Sekretariát je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
2. Vedoucí EBOŠ, jemuž je nápomocna výběrová komise, odpovídá za výběr personálu pro sekretariát EBOŠ.
3. Sekretariát poskytuje výboru, radě a ústavům podporu při organizaci odborné přípravy EBOŠ.
4. Každý ústav určí kontaktní místo pro styk se sekretariátem, které se bude zabývat organizačními a administrativními otázkami spojenými s organizací odborné přípravy EBOŠ.
5. Sekretariát úzce spolupracuje s Komisí a ESVČ.
Článek 12
Personál EBOŠ
1. Personál EBOŠ tvoří:
a)
zaměstnanci vyslaní k EBOŠ orgány Unie, ESVČ a subjekty EU;
b)
národní odborníci vyslaní k EBOŠ členskými státy.
2. EBOŠ může přijímat stážisty a hostující vědecké pracovníky.
3. Na návrh vysokého představitele výbor vymezí v případě potřeby podmínky pro stážisty a hostující vědecké pracovníky.
4. Na národní odborníky vyslané k EBOŠ se s nezbytnými obměnami použije rozhodnutí vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 23. března 2011, kterým se stanoví pravidla pro národní odborníky vyslané k Evropské službě pro vnější činnost (4).
KAPITOLA III
FINANCOVÁNÍ
Článek 13
Věcné příspěvky k odborné přípravě EBOŠ
1. Každý členský stát, orgán Unie, subjekt EU, ústav nebo ESVČ nese všechny náklady spojené s účastí na činnostech EBOŠ, včetně platů, denních diet, náhrad cestovních výdajů, nákladů na pobyt a nákladů spojených s organizační a administrativní podporou odborné přípravy EBOŠ.
2. Každý účastník nese náklady spojené se svou účastí.
Článek 14
Podpora ze strany ESVČ
1. ESVČ nese náklady vyplývající z umístění pracoviště vedoucího EBOŠ a sekretariátu ve svých objektech, včetně nákladů na informační technologie, vyslání vedoucího k EBOŠ a vyslání jednoho asistenta do sekretariátu.
2. ESVČ poskytne EBOŠ správní podporu nezbytnou pro přijímání a řízení jejích zaměstnanců a pro plnění jejího rozpočtu.
3. Technické ujednání s ESVČ o podpoře, kterou poskytuje, sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 15
Dobrovolné příspěvky
1. Pro účely financování konkrétních činností může EBOŠ přijímat dobrovolné příspěvky od členských států a ústavů nebo od jiných dárců. Tyto příspěvky spravuje EBOŠ jako účelově vázané příjmy.
2. Technická ujednání týkající se příspěvků uvedených v odstavci 1 sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 16
Příspěvek z rozpočtu Unie
1. EBOŠ obdrží každoroční příspěvek ze souhrnného rozpočtu Unie. Tento příspěvek může zejména pokrýt náklady na podporu odborné přípravy EBOŠ a na národní odborníky vysílané k EBOŠ členskými státy.
2. Finanční referenční částka určená k pokrytí výdajů EBOŠ během prvních 12 měsíců po uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 činí 535 000 EUR. O finančních referenčních částkách určených k pokrytí výdajů EBOŠ v dalších obdobích rozhodne Rada.
3. V návaznosti na rozhodnutí Rady uvedené v odstavci 2 sjedná vedoucí EBOŠ finanční dohodu s Komisí, kterou schválí výbor.
Článek 17
Finanční pravidla
Na výdaje financované EBOŠ a na financování těchto výdajů se vztahují finanční pravidla uvedená v příloze.
KAPITOLA IV
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Účast na odborné přípravě EBOŠ
1. Odborné přípravy EBOŠ se mohou účastnit státní příslušníci všech členských států a přistupujících států. Ústavy organizující a provádějící odbornou přípravu zajistí, že tato zásada bude uplatněna bez výjimky.
Odborné přípravy EBOŠ se v zásadě mohou rovněž účastnit státní příslušníci zemí, které jsou kandidáty na přistoupení k Unii, a případně jiných třetích zemí.
2. Účastníky odborné přípravy jsou civilní a vojenský personál zabývající se strategickými aspekty SBOP a odborníci, jež mají být nasazeni v misích nebo operacích SBOP.
K účasti na odborné přípravě v rámci EBOŠ mohou být přizváni mezi jinými zástupci mezinárodních organizací, nevládních organizací, akademických institucí a sdělovacích prostředků a zástupci podnikatelů.
3. Po ukončení kurzu EBOŠ obdrží účastníci osvědčení podepsané vysokým představitelem. Podrobnosti týkající se osvědčení přezkoumává výbor. Členské státy a orgány Unie toto osvědčení uznávají.
Článek 19
Spolupráce
EBOŠ spolupracuje s mezinárodními organizacemi a jinými významnými činiteli, například ústavy odborné přípravy ze třetích zemí, a využívá jejich odborných znalostí.
Článek 20
Bezpečnostní předpisy
Na EBOŠ se vztahuje rozhodnutí Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (5).
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Návaznost
Pravidla a předpisy přijaté k provedení společné akce 2008/550/SZBP zůstanou v platnosti pro účel provádění tohoto rozhodnutí, pokud jsou slučitelné s tímto rozhodnutím a dokud nebudou změněny nebo zrušeny.
Článek 22
Zrušení
Společná akce 2008/550/SZBP se zrušuje.
Článek 23
Přezkum, vstup v platnost a skončení platnosti
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2013. Bude přezkoumáno podle potřeby a v každém případě nejdéle šest měsíců před pozbytím platnosti.
2. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti čtyři roky po dni uzavření finanční dohody uvedené v čl. 16 odst. 3.
V Lucemburku dne 22. dubna 2013.
DECIZIA 2013/189/PESC A CONSILIULUI
din 22 aprilie 2013
de instituire a Colegiului European de Securitate și Apărare (CESA) și de abrogare a Acțiunii comune 2008/550/PESC
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28 alineatul (1), articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),
având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
întrucât:
(1)
La 18 iulie 2005, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2005/575/PESC de instituire a Colegiului European de Securitate și Apărare („CESA”) (1). Acțiunea comună respectivă a fost înlocuită de Acțiunea comună 2008/550/PESC a Consiliului din 23 iunie 2008 de instituire a Colegiului European de Securitate și Apărare („CESA”) (2).
(2)
La 1 decembrie 2008, în temeiul articolului 13 din Acțiunea comună 2008/550/PESC, Comitetul director al CESA („Comitetul director”) a convenit asupra recomandărilor privind perspectivele de viitor ale CESA.
(3)
Prin concluziile sale din 8 decembrie 2008, Consiliul a aprobat recomandările Comitetului director. Prin urmare, Acțiunea comună 2008/550/PESC ar trebui să fie înlocuită printr-un nou act juridic care să ia în considerare respectivele recomandări.
(4)
Activitățile de formare din cadrul CESA se vor desfășura în domeniul politicii de securitate și apărare comune („PSAC”), inclusiv în sectoarele care privesc soluționarea conflictelor și stabilizarea.
(5)
În perioada reglementată prin prezenta decizie, CESA ar trebui să se bazeze exclusiv pe personal detașat.
(6)
În conformitate cu Decizia 2010/427/UE a Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului European de Acțiune Externă (3) („SEAE”), acesta ar trebui să ofere CESA sprijinul acordat anterior de către Secretariatul General al Consiliului,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
CAPITOLUL I
INSTITUIRE, MISIUNE, OBIECTIVE ȘI ATRIBUȚII
Articolul 1
Instituire
Se instituie Colegiul European de Securitate și Apărare („CESA”).
Articolul 2
Misiune
CESA oferă formare în domeniul politicii de securitate și apărare comune a Uniunii („PSAC”) în contextul mai larg al politicii externe și de securitate comune („PESC”) la nivel strategic pentru a dezvolta și promova o înțelegere comună a PSAC în rândul personalului civil și militar și pentru a identifica și difuza, prin activitățile sale de formare („activitățile de formare ale CESA”), cele mai bune practici în legătură cu diverse aspecte ale PSAC.
Articolul 3
Obiective
Obiectivele CESA sunt următoarele:
(a)
să consolideze în continuare cultura europeană de securitate și apărare comune în cadrul PSAC;
(b)
să promoveze o mai bună înțelegere a PSAC ca o parte esențială a PESC;
(c)
să pună la dispoziția forurilor Uniunii personal calificat capabil să lucreze eficient în toate chestiunile din domeniul PSAC;
(d)
să pună la dispoziția administrațiilor publice ale statelor membre personal calificat care să cunoască politicile, instituțiile și procedurile Uniunii în domeniul PESC;
(e)
să sprijine parteneriatele Uniunii în domeniul PSAC, în special parteneriatele cu țările participante la misiunile PSAC;
(f)
să contribuie la promovarea relațiilor și a contactelor profesionale între participanții la activitățile de formare ale CESA („participanți”);
Dacă este cazul, se va acorda atenție asigurării coerenței cu alte activități ale Uniunii.
Articolul 4
Atribuții
(1) Principalele atribuții care revin CESA sunt în conformitate cu misiunea și obiectivele sale de organizare și desfășurare a unor activități de formare ale CESA în domeniul PSAC.
(2) Activitățile de formare ale CESA includ:
(a)
cursul de nivel înalt în domeniul PSAC;
(b)
cursurile de orientare în domeniul PSAC;
(c)
cursurile în domeniul PSAC pentru publicul specializat sau axate pe un domeniu de interes specific.
În conformitate cu deciziile Comitetului director menționat la articolul 8 („Comitetul director”) se vor desfășura și alte activități de formare.
(3) Suplimentar față de activitățile menționate la alineatul (2), CESA asigură în special:
(a)
sprijinirea relațiilor care se stabilesc între institutele menționate la articolul 5 alineatul (1) incluse în rețeaua menționată la alineatul respectiv („rețeaua”);
(b)
derularea și dezvoltarea în continuare a unui sistem de învățământ la distanță prin internet (IDI) care să vină în sprijinul activităților de formare în domeniul PSAC;
(c)
conceperea și elaborarea materialului de formare pentru programul de formare al Uniunii în domeniul PSAC, utilizând, de asemenea, materialul relevant existent;
(d)
facilitarea unei rețele de absolvenți din rândul foștilor participanți;
(e)
sprijinirea programelor de schimb în domeniul PSAC între institutele de formare din statele membre;
(f)
furnizarea de contribuții la programul anual al Uniunii de formare în domeniul PSAC;
(g)
furnizarea de sprijin pentru gestionarea formării în domeniul prevenirii conflictelor și al gestionării civile a crizelor;
(h)
organizarea și desfășurarea unei conferințe anuale a rețelei experților în formare în domeniul PSAC, civili și militari, din cadrul institutelor de formare și al ministerelor din statele membre, precum și, după caz, a participanților externi semnificativi în domeniul formării; și
(i)
reexaminarea anuală a rezultatelor activității sale în raport cu obiectivele menționate la articolul 3.
(4) Activitățile de formare ale CESA se desfășoară în cadrul rețelei.
(5) În cadrul rețelei, Institutul pentru Studii de Securitate al Uniunii Europene (ISSUE) sprijină activitățile de formare ale CESA, în special prin publicațiile ISSUE și prin susținerea de conferințe de către cercetători ai ISSUE și prin oferirea de contribuții la sistemul IDI al CESA.
CAPITOLUL II
ORGANIZARE
Articolul 5
Rețeaua
(1) CESA este organizat ca o rețea care reunește institutele, colegiile, academiile, universitățile, instituțiile și alți participanți, de natură civilă și militară, care activează în domeniul politicii de securitate și apărare din cadrul Uniunii și care au fost identificați ca atare de către statele membre și ISSUE („institutele”), pentru a sprijini desfășurarea activităților de formare din domeniul PSAC.
(2) CESA stabilește legături strânse cu instituțiile și cu agențiile de profil ale Uniunii, în special cu Colegiul European de Poliție (CEPOL).
(3) CESA își desfășoară activitatea sub responsabilitatea generală a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („Înaltul Reprezentant”).
Articolul 6
Capacitate juridică
(1) CESA dispune de capacitatea juridică necesară pentru a-și îndeplini atribuțiile și pentru a-și realiza obiectivele, pentru a semna contracte și acorduri administrative necesare pentru funcționarea sa, inclusiv pentru a efectua detașări de personal, a achiziționa echipament, în special echipament de formare, a deține conturi bancare și a se constitui parte în cadrul unor proceduri judiciare.
(2) Orice răspundere care ar putea să rezulte din contractele încheiate de către CESA este acoperită de fondurile disponibile în acest scop în temeiul articolelor 14, 15 și 16.
Articolul 7
Structură organizatorică
CESA se organizează sub următoarea structură:
(a)
Comitetul director, care răspunde de coordonarea și conducerea generală a activităților de formare ale CESA;
(b)
Consiliul academic executiv („Consiliul academic”), care răspunde de asigurarea calității și a coerenței activităților de formare ale CESA;
(c)
președintele CESA, care răspunde de gestiunea financiară și administrativă a CESA și care sprijină Comitetul director și Consiliul academic în organizarea și gestionarea activităților CESA;
(d)
Secretariatul CESA („Secretariatul”) care sprijină președintele CESA în îndeplinirea atribuțiilor care îi revin.
Articolul 8
Comitetul director
(1) Comitetul director este alcătuit din câte un reprezentant desemnat de fiecare stat membru și reprezintă organul de decizie al CESA. Fiecare membru al comitetului poate fi reprezentat sau însoțit de un supleant.
(2) În cadrul reuniunilor Comitetului director, membrii acestuia pot fi însoțiți de experți.
(3) Comitetul este prezidat de un reprezentant cu experiența necesară al Înaltului Reprezentant. Comitetul se reunește cel puțin de două ori pe an.
(4) La reuniunile comitetului pot participa cu statut de observatori activi reprezentanți ai țărilor aderente la Uniune.
(5) La reuniunile Comitetului director participă, fără drept de vot, Președintele CESA, președintele Consiliului academic și, după caz, președinții diferitelor configurații, precum și un reprezentant al Comisiei.
(6) Comitetului îi revin următoarele atribuții:
(a)
să stabilească programa anuală de studiu a CESA, în funcție de conceptul de formare al CESA;
(b)
să ofere o orientare generală în desfășurarea activităților Consiliului academic;
(c)
să aprobe și să revizuiască periodic conceptul de formare al CESA care respectă cerințele de formare convenite de CESA;
(d)
să selecteze statul membru (statele membre) care găzduiește (găzduiesc) activitățile de formare ale CESA și institutele care le organizează;
(e)
să elaboreze și să convină asupra programei de curs pentru toate activitățile de formare ale CESA;
(f)
să ia act de rapoartele de evaluare a cursurilor și să aprobe un raport general anual privind activitățile de formare ale CESA, care să fie înaintate organismelor relevante ale Consiliului;
(g)
să numească, pentru o perioadă de cel puțin doi ani universitari, președinții Consiliului academic și ai diferitelor configurații ale acestuia.
(h)
să adopte deciziile necesare pentru funcționarea CESA în măsura în care acestea nu sunt atribuite altor organisme;
(i)
să aprobe bugetul anual și orice buget rectificativ, acționând pe baza propunerilor președintelui CESA;
(j)
să aprobe situația financiară anuală și să aprobe descărcarea de gestiune a președintelui CESA;
(k)
să aprobe normele suplimentare aplicabile cheltuielilor gestionate de CESA;
(l)
să aprobe orice acord de finanțare și/sau modalitate tehnică cu Comisia, SEAE sau un stat membru cu privire la finanțarea și/sau execuția cheltuielilor CESA;
(m)
să aprobe normele aplicabile personalului detașat pe lângă CESA;
(n)
să decidă inițierea unor activități de formare ale CESA specifice pentru țările terțe în cadrul politic general stabilit de Comitetul politic și de securitate.
(7) Comitetul aprobă propriul regulament de procedură.
(8) Comitetul hotărăște cu majoritate calificată, după cum prevede titlul II din Protocolul nr. 36 privind dispoziții tranzitorii anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
Articolul 9
Consiliul academic executiv
(1) Consiliul academic este alcătuit din reprezentanți ai ierarhiei de vârf ai acelor institute cu caracter civil sau militar și alți participanți identificați de statele membre pentru sprijinirea activităților de formare ale CESA. În cazul în care există mai mulți reprezentanți dintr-un singur stat membru, aceștia formează împreună o singură delegație.
(2) Președintele Consiliului academic este desemnat de Comitetul director din rândul membrilor Consiliului academic.
(3) La ședințele Consiliului academic sunt invitați să participe reprezentanți ai SEAE și ai Comisiei.
(4) Pot fi invitați să participe la ședințele Consiliului academic și experți universitari și înalți funcționari ai instituțiilor naționale și ale Uniunii.
(5) Consiliului academic îi revin următoarele atribuții:
(a)
să ofere consiliere academică și recomandări Comitetului director;
(b)
să pună în aplicare, prin intermediul institutelor care alcătuiesc rețeaua, programa anuală de studiu convenită;
(c)
să supravegheze sistemul IDI;
(d)
să elaboreze programa detaliată de curs pentru toate activitățile de formare ale CESA, pe baza liniilor generale convenite;
(e)
să asigure coordonarea generală a activităților de formare ale CESA între toate institutele;
(f)
să analizeze nivelul activităților de formare ale CESA derulate în cursul anului universitar anterior;
(g)
să prezinte Comitetului director propuneri de activități de formare ale CESA pentru anul universitar următor;
(h)
să asigure o evaluare sistematică a tuturor activităților de formare ale CESA și să aprobe rapoartele de evaluare a cursurilor;
(i)
să contribuie la proiectul de raport general anual cu privire la activitățile CESA.
(6) În exercitarea atribuțiilor sale, Consiliul academic se poate reuni în diferite configurații, în funcție de proiecte. Consiliul academic elaborează normele și măsurile care reglementează constituirea și funcționarea acestor configurații care urmează să fie aprobate de Comitetul director.
(7) Regulamentul de procedură al Consiliului academic se adoptă de către Comitetul director.
Articolul 10
Președintele CESA
(1) Președintele CESA răspunde de organizarea și gestionarea activităților de formare ale CESA. Președintele CESA sprijină activitatea Comitetului director și a Consiliului academic în acest domeniu și este reprezentantul CESA pentru activitățile de formare ale CESA din cadrul și din afara rețelei. Președintele CESA trebuie în special:
(a)
să ia toate măsurile necesare, inclusiv adoptarea măsurilor administrative interne și publicarea comunicărilor, în vederea asigurării funcționării eficace a activităților CESA;
(b)
să elaboreze proiectul preliminar al raportului anual al CESA și proiectul preliminar al programului de lucru care urmează să fie înaintate Comitetului director, pe baza propunerilor prezentate de Consiliul academic;
(c)
să coordoneze punerea în aplicare a programului de lucru al CESA;
(d)
să mențină contacte cu autoritățile competente din statele membre;
(e)
să mențină contacte cu participanții externi semnificativi în sectorul formării în domeniul PSAC;
(f)
să încheie acordurile tehnice necesare cu privire la activitățile de formare ale CESA cu autoritățile și cu participanții relevanți în sectorul formării în domeniul PSAC;
(g)
să îndeplinească orice altă atribuție repartizată de către Comitetul director.
(2) Președintele CESA răspunde de gestiunea financiară și administrativă a CESA și, în special, de:
(a)
întocmirea oricărui proiect de buget și prezentarea acestuia Comitetului director;
(b)
adoptarea bugetelor după aprobarea acestora de către Comitetul director;
(c)
reprezintă ordonatorul de credite pentru bugetul CESA;
(d)
deschiderea unui sau a mai multor conturi bancare în numele CESA;
(e)
negocierea, prezentarea către Comitetul director și încheierea oricărui acord de finanțare și/sau acord tehnic cu Comisia, cu SEAE sau cu un stat membru cu privire la finanțarea și/sau execuția cheltuielilor CESA;
(f)
negocierea și semnarea în numele CESA a oricărui schimb de scrisori pentru detașarea la CESA a personalului din cadrul Secretariatului;
(g)
în general, să reprezinte CESA în cazul tuturor actelor juridice cu implicații financiare;
(h)
să prezinte Comitetului director situația financiară anuală a CESA.
(3) Președintele CESA este numit de Înaltul Reprezentant, după consultarea Comitetului director. Acesta este numit în calitate de membru al personalului SEAE pe durata mandatului său. Statele membre pot propune candidați la poziția de președinte al CESA, iar personalul din cadrul instituțiilor Uniunii și din cadrul SEAE poate candida la această poziție, în conformitate cu regimul aplicabil.
(4) Președintele CESA răspunde pentru activitățile sale în fața Comitetului director.
Articolul 11
Secretariatul CESA
(1) Secretariatul sprijină președintele CESA în îndeplinirea atribuțiilor care îi revin.
(2) Președintele CESA, asistat de către un comitet de selecție, răspunde de selecția personalului Secretariatului.
(3) Secretariatul sprijină Comitetul director, Consiliul academic și institutele în organizarea activităților de formare ale CESA.
(4) Fiecare institut desemnează un punct de contact cu Secretariatul, care să se ocupe de aspectele organizatorice și administrative legate de organizarea activităților de formare ale CESA.
(5) Secretariatul colaborează strâns cu Comisia și SEAE.
Articolul 12
Personalul CESA
(1) Personalul CESA este compus din:
(a)
personal detașat la CESA de către instituțiile Uniunii, SEAE și agențiile Uniunii;
(b)
experți naționali detașați la CESA de către statele membre.
(2) CESA poate găzdui stagiari și experți-formatori invitați.
(3) Comitetul director, la propunerea Înaltului Reprezentant, definește, în măsura necesară, condițiile aplicabile stagiarilor și experților-formatori invitați.
(4) Decizia Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 23 martie 2011 de instituire a normelor aplicabile experților naționali detașați pe lângă Serviciul European de Acțiune Externă (4) se aplică mutatis mutandis experților naționali detașați la CESA de către statele membre.
CAPITOLUL III
FINANȚARE
Articolul 13
Contribuțiile în natură la activitățile de formare ale CESA
(1) Fiecare stat membru, instituție a Uniunii Europene, agenție a Uniunii și institut, precum și SEAE suportă toate costurile aferente participării sale la CESA, inclusiv salariile, diurnele, cheltuielile de călătorie și de ședere, precum și costurile legate de sprijinul organizațional și administrativ acordat activităților de formare ale CESA.
(2) Fiecare participant suportă toate costurile aferente participării sale.
Articolul 14
Sprijin din partea SEAE
(1) SEAE suportă toate costurile ocazionate de găzduirea președintelui CESA și a Secretariatului în localurile sale, inclusiv costurile legate de tehnologia informației, detașarea președintelui CESA și detașarea unui membru al personalului cu grad de asistent în cadrul Secretariatului.
(2) SEAE oferă CESA sprijinul administrativ necesar pentru recrutarea și gestionarea personalului său și pentru execuția bugetului său.
(3) Un acord tehnic cu SEAE pentru sprijinul oferit este negociat de Președintele CESA și este aprobat de Comitetul director.
Articolul 15
Contribuții voluntare
(1) În scopul finanțării activităților specifice, CESA poate primi contribuții voluntare din partea statelor membre și a institutelor, precum și a altor donatori. Respectivele contribuții sunt gestionate de CESA ca venituri alocate.
(2) Acordurile tehnice referitoare la contribuțiile menționate la alineatul (1) sunt negociate de Președintele CESA și sunt aprobate de Comitetul director.
Articolul 16
Contribuția din partea bugetului Uniunii
(1) CESA primește o contribuție anuală de la bugetul general al Uniunii. Respectiva contribuție poate acoperi, în special, costurile pentru sprijinirea activităților de formare ale CESA și a experților naționali detașați la CESA de către statele membre.
(2) Suma de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor CESA pe perioada primelor 12 luni ulterioare încheierii acordului de finanțare menționat la alineatul (3) este de 535 000 EUR. Sumele de referință financiară destinate acoperirii cheltuielilor CESA pentru perioade ulterioare se decid de către Consiliu.
(3) În urma adoptării deciziei Consiliului menționată la alineatul (2), un acord de finanțare cu Comisia se negociază de către Președintele CESA și se aprobă de Comitetul director.
Articolul 17
Norme financiare
Normele financiare prevăzute în anexă se aplică cheltuielilor finanțate de CESA și finanțării respectivelor cheltuieli.
CAPITOLUL IV
DISPOZIȚII DIVERSE
Articolul 18
Participarea la activitățile de formare ale CESA
(1) La toate activitățile de formare ale CESA pot participa resortisanții din toate statele membre și din statelor aderente. Institutele care organizează și desfășoară aceste activități asigură aplicarea acestui principiu fără excepție.
În principiu, la activitățile de formare ale CESA pot participa, de asemenea resortisanții din țările candidate la aderarea la Uniune și, după caz, din alte țări terțe.
(2) Participanții fac parte din personalul civil și militar care se ocupă de aspectele strategice din domeniul PSAC și din experții care urmează să fie desfășurați în misiuni și operații PSAC.
Pot fi invitați să participe la activitățile de formare ale CESA reprezentanți, printre altele, ai organizațiilor internaționale, organizațiilor neguvernamentale, instituțiilor universitare și mass-mediei, precum și membri ai comunității de afaceri.
(3) Unui participant care a absolvit un curs CESA i se acordă un certificat semnat de Înaltul Reprezentant. Detaliile privind acest certificat fac obiectul unei reexaminări permanente de către Comitetul director. Certificatul este recunoscut de statele membre și de instituțiile Uniunii.
Articolul 19
Cooperare
CESA cooperează cu organizații internaționale și alți participanți relevanți, precum institute naționale de formare din țări terțe, și beneficiază de cunoștințele specializate ale acestora.
Articolul 20
Regulament de securitate
Decizia 2011/292/UE a Consiliului din 31 mai 2011 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (5) se aplică CESA.
CAPITOLUL V
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 21
Continuitate
Reglementările adoptate pentru punerea în aplicare a Acțiunii comune 2008/550/PESC rămân în vigoare în scopul punerii în aplicare a prezentei decizii în măsura în care sunt compatibile cu dispozițiile prezentei decizii, până la modificarea sau abrogarea acestora.
Articolul 22
Abrogare
Acțiunea comună 2008/550/PESC se abrogă.
Articolul 23
Reexaminare, intrare în vigoare și încetarea
(1) Prezenta decizie intră în vigoare la 1 aprilie 2013. Prezenta decizie este reexaminată și revizuită după cum este necesar, în orice caz cu cel puțin șase luni înaintea expirării sale.
(2) Prezenta decizie expiră la patru ani de la data încheierii acordului de finanțare menționat la articolul 16 alineatul (3).
Adoptată la Luxemburg, 22 aprilie 2013.