NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 43/2014
ze dne 20. ledna 2014,
kterým se pro rok 2014 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Č. 43 odst. 3 Smlouvy stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (1) mají být na základě dostupných vědeckých, technických a hospodářských doporučení, včetně případně zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijata opatření pro zachování zdrojů.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci ryb nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (EU) č. 1380/2013.
(4)
Celkový přípustný odlov (TAC) by měl být stanoven na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a současně by měl všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních dotčených regionálních poradních sborů.
(5)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC pro populaci štikozubce novozélandského a humra severského, jazyka rodu Solea v západní části Lamanšského průlivu, platýse evropského a jazyka rodu Solea v Severním moři, sledě obecného západně od Skotska, tresky obecné v Kattegatu, v oblasti západně od Skotska, v Irském moři, Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu a tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři určeny v souladu s pravidly stanovenými v nařízeních Rady (ES) č. 2166/2005 (2), (ES) č. 509/2007 (3); nařízením Rady (ES) č. 676/2007 (4), (ES) č. 1300/2008 (5), (ES) č. 1342/2008 (6) („plán pro tresku obecnou“) a (ES) č. 302/2009 (7).
Pokud však jde o populaci štikozubce severního (nařízení Rady (ES) č. 811/2004 (8)) a jazyka (rodu Solea) v Biskajském zálivu (nařízení Rady (ES) č. 388/2006 (9)), minimálních cílů příslušných plánů obnovy a řízení již bylo dosaženo, a proto je vhodné řídit se poskytnutým vědeckým doporučením, aby TAC dosáhly úrovní maximálního udržitelného výnosu nebo aby případně byly na těchto úrovních udržovány.
(6)
Opatření pro řízení a úrovně TAC populací, pro něž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, které by umožnily odhad jejich velikosti, by se měly řídit přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu, jak jej stanoví čl. 4 odst. 1 bod 8 nařízení (EU) č. 1380/2013, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a úvahy týkající se smíšených lovišť.
(7)
Podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 (10) je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(8)
V případech, kdy se TAC určité populace přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné tento členský stát v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit, aby určil úroveň tohoto odlovu. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky.
(9)
V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2014, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) 754/2009 (11).
(10)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(11)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(12)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, jimiž disponují plavidla Unie, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (12), zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení, které se týkají zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tedy nezbytné, aby členské státy, pokud zasílají Komisi údaje týkající se vykládky populace podle tohoto nařízení, uváděly kódy, které mají při zasílání údajů používat.
(13)
U některých TAC by členským státům mělo být umožněno přidělit dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu. Účelem těchto zkoušek je testování systému založeného na kvótách odlovu, to jest systému, v jehož rámci by se měly veškeré úlovky vykládat a započítávat do kvót, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb, které tyto výměty představují. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím i pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci selektivity úlovků získaných jejich rybolovnými činnostmi. V zájmu dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat namísto vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení takovýchto dodatečných kvót členskými státy by proto měly zahrnovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV) napojených na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“). To by mělo umožnit podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Používání systémů CCTV je tedy v současnosti nezbytným předpokladem dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov. Takové systémy by měly být používány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (13).
(14)
Aby se zajistilo, že zkoušky řádně zdokumentovaného rybolovu umožní účinně posoudit potenciál systémů založených na kvótách odlovu v zájmu kontroly absolutní úmrtnosti způsobené rybolovem u dotčených populací, je nezbytné, aby veškeré ryby ulovené v rámci těchto zkoušek, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce, byly započítány do celkové kvóty přidělené zúčastněnému plavidlu, a aby došlo k ukončení rybolovných činností, jakmile toto plavidlo celková práva plně vyčerpá. Je také vhodné umožnit převádění kvót mezi plavidly, jež se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, a plavidly, jež se těchto zkoušek neúčastní, pokud lze prokázat, že se nezvyšují výměty plavidel, jež se zkoušek neúčastní.
(15)
V listopadu roku 2013 VTHVR pozitivně vyhodnotil plán řízení navržený Regionálním poradním sborem pro pelagické populace (PELRAC) a zaměřený na obnovu populace sledě obecného v oblastech ICES VIaS, VIIb a VIIc. Oblast rozšíření této populace sledě obecného se překrývá se sousední severně položenou oblastí rozšíření populace tohoto druhu ve smíšené oblasti nacházející se mezi 56° s. š. a 57° 30′ s. š. v rámci oblasti ICES VIa. Aby se zajistilo správné posouzení stavu těchto dvou populací z hlediska jejich zachování a kontrolovala úmrtnost způsobená rybolovem u každé z těchto populací, je nezbytné vyloučit všechny odlovy provedené ve smíšené oblasti.
(16)
Na základě doporučení ICES je vhodné zachovat a zrevidovat systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblastí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV. Vzhledem k tomu, že vědecká doporučení ICES mají být k dispozici až v únoru roku 2014, je vhodné, aby až do zveřejnění těchto doporučení byly TAC a kvóty prozatímně stanoveny na nulovou hodnotu.
(17)
Jelikož není vědecky prokázáno, že oblasti TAC pro tresku sajdu odpovídají rozdílným biologickým populacím a že se tento druh vyskytuje souvisle v oblasti rozkládající se od severu Britských ostrovů až po jih Iberského poloostrova, je v zájmu zajištění úplného využití rybolovných práv vhodné umožnit zavedení flexibilního uspořádání mezi některými z těchto oblastí TAC. Stejně tak je vhodné umožnit vyšší míru flexibilního uspořádání mezi některými oblastmi řízení pro určité populace, které se vyskytují v několika oblastech řízení a představují stejné biologické populace.
(18)
V souladu s postupem stanoveným v dohodách nebo protokolech o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (14), Faerskými ostrovy (15) a Islandem (16) vedla Unie s těmito partnery konzultace o rybolovných právech. Konzultace s Norskem a Faerskými ostrovy o ujednáních na rok 2014 nebyly dosud dokončeny. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná flexibilita umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2014, je vhodné, aby byla na prozatímním základě stanovena rybolovná práva pro populace, která jsou předmětem uvedených ujednání. Konzultace s Islandem ohledně ujednání v oblasti rybolovu na rok 2014 se dosud nepodařilo uzavřít. V souladu s postupem stanoveným v dohodě a protokolu o vztazích v oblasti rybolovu s Grónskem (17) stanovil smíšený výbor konkrétní úroveň rybolovných práv, která jsou Unii k dispozici ve vodách Grónska v roce 2014.
(19)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) na svém výročním zasedání v roce 2013 přijala roční prodloužení platnosti stávajícího TAC a kvót pro tuňáka obecného a pro období let 2014 až 2016 potvrdila stávající úroveň TAC a kvót pro mečouna obecného v severním Atlantiku, mečouna obecného v jižním Atlantiku a tuňáka křídlatého v severním Atlantiku. V důsledku toho zůstávají kvóty Unie pro tyto populace stejné jako v roce 2013. Ačkoliv TAC tuňáka křídlatého v jižním Atlantiku byl pro období let 2014 až 2016 rovněž zachován na stávající úrovni, jednotlivé kvóty přidělené smluvním stranám, včetně Unie, byly mírně sníženy, aby mohla být kvóta přidělena další smluvní straně. Všechna tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(20)
Vzhledem k tomu, že v červenci 2013 přistoupila Chorvatská republika k Evropské unii, jsou do tohoto nařízení zahrnuta ustanovení o rybolovných právech pro Chorvatsko.
(21)
Strany Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) na svém výročním zasedání v roce 2013 přijaly omezení odlovů cílových druhů i druhů ulovených jako vedlejší úlovek. Uvedená opatření by měla být provedena v právu Unie.
(22)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výročním zasedání v roce 2013 přijala usnesení o ochraně žraloka dlouhoploutvého použitelné pro rybářská plavidla uvedená v rejstříku oprávněných plavidel IOTC, kterým se jako dočasné pilotní opatření ukládá zákaz uchovávat na palubě, překládat, vykládat nebo skladovat upravená těla žraloka dlouhoploutvého nebo jakoukoli jejich část. Usnesení zavádí výjimku pro drobný rybolov, zejména pro rybářská plavidla zapojená pouze do rybolovné činnosti ve výlučné hospodářské oblasti členského státu, pod jehož vlajkou plují.
(23)
Druhé výroční zasedání Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) se bude konat ve dnech 27. až 31. ledna 2014. Je vhodné, aby až do tohoto výročního zasedání zůstala současná opatření prozatímně zachována a aby byl TAC kranase Murphyho v oblasti úmluvy SPRFMO prozatímně stanoven na stejné úrovni jako v roce 2013.
(24)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 84. výročním zasedání v roce 2013 rozhodla o zachování opatření na ochranu tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC rovněž ponechala v platnosti usnesení o zachování žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by se měla nadále provádět v právu Unie.
(25)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) přijala na svém výročním zasedání v roce 2013 doporučení ohledně nových dvouletých TAC pro ledovku patagonskou a kraba hlubokomořského na roky 2014 a 2015, přičemž platnost stávajících TAC pro červenici obecnou a pilonoše rodu Beryx na roky 2013 a 2014, jež byly dohodnuty na jejím výročním zasedání v roce 2012, zůstala zachována. Stávající platná opatření týkající se přidělení rybolovných práv přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie.
(26)
Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) na svém 10. výročním zasedání v roce 2013 změnila svá opatření týkající se rybolovných práv stanovením celkového počtu dní, během nichž je možno provozovat rybolov na volném moři, a úpravou uzavření oblasti týkajícího se rybolovu pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD). Revize opatření týkajícího se daného druhu rybolovu vyžaduje, aby se Unie jakožto smluvní strana WCPFC rozhodla pro jednu ze dvou dostupných možností, a to buď potvrdit stávající délku období uzavření oblasti pro daný druh rybolovu, nebo snížit počet zařízení, jež jsou pro daný druh rybolovu používána. Než bude toto rozhodnutí přijato, stávající platné uzavření oblasti přijaté WCFPC by mělo být i nadále prováděno v právu Unie.
(27)
Smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře na svém výročním zasedání v roce 2013 nezměnily opatření týkající se rybolovných práv. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(28)
Na svém 35. výročním zasedání v roce 2013 přijala Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) řadu rybolovných práv pro rok 2014 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. V této souvislosti přijala NAFO postup pro zvýšení TAC mníkovce bělavého v subdivizi NAFO 3NO stanovenou pro rok 2014, pokud budou splněny některé podmínky vztahující se ke stavu této populace. Smluvní strana NAFO může oznámit výkonnému tajemníkovi NAFO, že v subdivizi NAFO 3NO zaznamenala u populace mníkovce bělavého větší odlov vztažený na jednotku než obvykle. Pokud bude v roce 2014 zvýšení TAC potvrzeno hlasováním v rámci NAFO, mělo by být provedeno do právních předpisů Unie a kvóty pro členské státy by se měly zvýšit.
(29)
Některá mezinárodní opatření, kterými se vytváří či omezují rybolovná práva Unie, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tedy nutné, aby se ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, používala zpětně. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR probíhá od 1. prosince do 30. listopadu a některá rybolovná práva nebo zákazy v oblasti úmluvy CCAMLR jsou tudíž stanoveny na období počínající dnem 1. prosince 2013, je vhodné, aby se příslušná ustanovení tohoto nařízení použila od téhož dne. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zakázáno lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění.
(30)
V souladu s prohlášením Unie určeným Bolívarovské republice Venezuele o udělení rybolovných práv ve vodách Unie rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany (18) je třeba stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách Unie.
(31)
Za účelem zajištění jednotných podmínek udělování povolení jednotlivým členským státům řídit přidělování intenzity rybolovu na základě systému založeného na kilowattdnech by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci.
(32)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přidělení dodatečných dní na moři za trvalé ukončení rybolovných činností a k posílení přítomnosti vědeckých pozorovatelů a pokud jde o stanovení tabulkových formátů pro shromažďování a přenos informací týkajících se převodu dní na moři mezi rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou jednoho členského státu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (19).
(33)
Aby se předešlo přerušení rybářských činností a zajistil se výdělek rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2014, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2014, a zvláštních ustanovení v určitých oblastech, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(34)
Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu pro rok 2014 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2015;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2014 do 31. ledna 2015;
c)
rybolovná práva pro období od 1. prosince 2013 do 30. listopadu 2014 pro některé populace v oblasti úmluvy CCAMLR;
d)
rybolovná práva na období stanovená v článku 32 pro některé populace v oblasti úmluvy IATTC pro rok 2014 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2015.
3. Toto nařízení rovněž stanoví prozatímní rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných dohod o rybolovu uzavřených s Norskem a Faerskými ostrovy, dokud nebudou uzavřeny konzultace o těchto ujednáních na rok 2014.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla:
a)
plavidla Unie;
b)
plavidla třetích zemí ve vodách Unie.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem Unie“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami Unie“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
e)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
f)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii nebo členskému státu;
g)
„analytickým posouzením“ kvantitativní posouzení trendů dané populace založené na údajích o biologii a využívání této populace, které má podle vědeckého přezkumu dostatečnou kvalitu, aby z něj vycházela vědecká doporučení o možnostech budoucích úlovků;
h)
„velikostí oka“ velikost oka rybářských sítí určená v souladu s nařízením Komise (ES) č. 517/2008 (20);
i)
„rejstříkem rybářského loďstva Unie“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013;
j)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se příslušnými oblastmi rozumí:
a)
„oblastí ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (21);
b)
„Skagerrakem“ zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„funkční jednotkou 16 podoblasti ICES VII“ zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
53° 30′ s. š., 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š., 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š., 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š., 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š., 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š., 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š., 15° 00′ z. d.;
e)
„Cádizským zálivem“ zeměpisná oblast divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ z. d.;
f)
„oblastmi CECAF“ (Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 (22);
g)
„oblastí NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009 (23);
h)
„oblastí úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (24);
i)
„oblastí úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (25);
j)
„oblastí úmluvy CCAMLR“ (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/2004 (26);
k)
„oblastí úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (dále jen „Antigujská úmluva“) (27);
l)
„oblastí úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (28);
m)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu (29) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
n)
„oblastí úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (30);
o)
„oblastí volného moře Beringova moře“ zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře;
p)
„oblastí překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC“ zeměpisná oblast vymezená těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 130° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° j. š.,
-
zeměpisnou šířkou 50° j. š.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA UNIE
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a jejich rozdělení
1. TAC pro plavidla Unie ve vodách Unie nebo v některých vodách mimo Unii, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla Unie jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 14 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (31) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
3. Pro účely zvláštní podmínky stanovené v příloze IA pro populace smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblastí ICES IIa, IIIa a IV se použijí oblasti řízení vymezené v příloze IID.
Článek 6
TAC, které určí členské státy
1. TAC pro některé populace ryb určí dotčený členský stát. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. TAC, které určí členský stát musí:
a)
být v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména se zásadou udržitelného využívání populací, a
b)
vést:
i)
s co největší pravděpodobností k využívání populací v souladu s maximálním udržitelným výnosem od roku 2015, jsou-li k dispozici analytická posouzení;
ii)
k využívání populací v souladu s přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu, nejsou-li analytická posouzení k dispozici nebo jsou-li neúplná.
3. Do 15. března 2014 předloží každý dotčený členský stát Komisi tyto informace:
a)
přijaté TAC;
b)
údaje shromážděné a posouzené dotčeným členským státem, z nichž přijaté TAC vycházejí;
c)
údaje o tom, jakým způsobem jsou přijaté TAC v souladu s odstavcem 2.
Článek 7
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty Unie, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána.
Článek 8
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2014 do 31. ledna 2015 se uplatňují tato omezení intenzity rybolovu:
a)
omezení stanovená v příloze IIA pro řízení některých populací tresky obecné, jazyka rodu Solea a platýse evropského v oblastech Kattegat, Skagerrak, v částech oblastí ICES IIIa, které nepatří do Skagerraku nebo Kattegatu, v podoblasti ICES IV a oblastech ICES VIa, VIIa a VIId a ve vodách Unie oblasti ICES IIa a Vb;
b)
omezení stanovená v příloze IIB na obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
omezení stanovená v příloze IIC pro řízení populací jazyka (rodu Solea) v oblasti ICES VIIe.
Článek 9
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002 (32), kterým se zavádí požadavek na uchovávání hlubinných druhů na palubě, se použije v případě platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami danými uvedeným článkem.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2014 úroveň 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu nebo při výjezdech, při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.
Článek 10
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
b)
odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;
c)
přerozdělení provedená podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
d)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
f)
odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009;
g)
převody a výměny kvót podle článku 20 tohoto nařízení.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení se použije na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 11
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. května 2014 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: treska obecná, pakambala (rodu Lepidorhombus), ďasovití, treska jednoskvrnná, treska bezvousá, štikozubec obecný, humr severský, platýs evropský, treska sajda, treska tmavá, rejnokovití, jazyk obecný, mníkovec bělolemý, mník modrý, mník mořský a ostroun obecný.
Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39 600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53 830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07 500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38 800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
Odchylně od prvního pododstavce se plavidlům, která mají na palubě druhy stanovené v uvedeném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. V oblastech ICES IIa, IIIa a ICES podoblasti IV je od 1. ledna do 31. března 2014 a od 1. srpna do 31. prosince 2014 zakázán obchodní rybolov smačků rodu Ammodytes vlečnou sítí pro lov při dně, nevody a podobnými vlečnými zařízeními o velikosti ok menší než 16 mm.
Zákaz stanovený v prvním pododstavci platí i pro plavidla třetích zemí s oprávněním k rybolovu smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblasti ICES IV, není-li stanoveno jinak.
Článek 12
Zákazy
1. Plavidla Unie mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách;
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li stanoveno jinak v příloze IA;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách Unie;
d)
soubor druhů (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) zahrnovaných pod rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, IX a X a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách Unie podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve všech vodách.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Článek 13
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Dodatečné kvóty přidělené plavidlům účastnícím se zkoušek řádně dokumentovaného rybolovu
Článek 14
Dodatečné kvóty
1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlajkou a účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 nesmějí překročit celkové limity stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené danému členskému státu.
Článek 15
Podmínky pro přidělení dodatečných kvót
1. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 14 musí splňovat tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) napojené na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“), které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě;
b)
dodatečné kvóty přidělené jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu nepřesáhnou žádný z těchto limitů:
i)
75 % výmětů populace, které podle odhadu příslušného členského státu produkuje typ plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta;
ii)
30 % individuální kvóty plavidla před započetím účasti na zkouškách;
c)
veškeré úlovky plavidla z populace, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce určené v příloze XII nařízení (ES) č. 850/98 (33), se započítají do individuální kvóty plavidla stanovené po přidělení jakékoli dodatečné kvóty podle článku 14;
d)
jakmile plavidlo plně využije individuální kvótu pro kteroukoli populaci, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, musí v příslušné oblasti TAC ukončit veškerou rybolovnou činnost;
e)
u populací, pro něž lze použít tento článek, mohou členské státy povolit převody individuálních kvót či jejich částí z plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, na plavidla, jež se těchto zkoušek účastní, za předpokladu, že lze prokázat, že tím nedojde ke zvýšení výmětů produkovaných plavidly, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu.
2. Bez ohledu na odst. 1 písm. b) bod i) může členský stát výjimečně přidělit plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou dodatečnou kvótu překračující 75 % výmětů populace odhadovaných u typu plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta, za těchto podmínek:
a)
míra výmětů populace odhadovaná pro příslušný druh plavidla je nižší než 10 %;
b)
zařazení tohoto typu plavidla je významné pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely;
c)
není překročen celkový limit 75 % odhadovaných výmětů populace ze všech plavidel, které se účastní zkoušek.
3. Členské státy před přidělením dodatečných kvót podle článku 14 předloží Komisi tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou a účastnících se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, typ a specifikace lovných zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek;
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené v roce 2013 plavidly, které se účastní zkoušek.
Článek 16
Zpracovávání osobních údajů
Záznamy získané v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. a) se zpracovávají v souladu se směrnicí 95/46/ES do té míry, do jaké se na tyto údaje uvedená směrnice vztahuje.
Článek 17
Odejmutí dodatečných kvót
Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, neplní podmínky stanovené v článku 15, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2014 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
Článek 18
Vědecký přezkum míry výmětů
Komise si může vyžádat od jakéhokoli členského státu, který používá tuto kapitolu, aby předložil své posouzení výmětů z jednotlivých typů plavidel k přezkumu vědeckému poradnímu orgánu, aby mohla sledovat provádění požadavků podle čl. 15 odst. 1 písm. b) bodu i). V případě neexistence posouzení, které takové výměty potvrzuje, přijme dotčený členský stát veškerá příslušná opatření, aby zajistil splnění tohoto požadavku, a informuje o nich Komisi.
KAPITOLA III
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 19
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013 kvótu jinému členskému státu („výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA IV
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Článek 20
Převody a výměny kvót
1. Pokud jsou podle pravidel regionální organizace pro řízení rybolovu povoleny převody nebo výměny kvót mezi smluvními stranami této organizace, členský stát („dotčený členský stát“) může jednat se smluvní stranou organizace a případně stanovit možný návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót.
2. Na základě oznámení Komisi, které provede dotčený členský stát, může Komise potvrdit návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót, který členský stát projednal s příslušnou smluvní stranou regionální organizace pro řízení rybolovu. Poté Komise a příslušná smluvní strana regionální organizace bez zbytečného prodlení vyjádří navzájem souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót. Komise oznámí dohodnutý převod nebo výměnu kvót v souladu s pravidly dané regionální organizace pro řízení rybolovu sekretariátu této organizace.
3. Komise informuje o dohodnutém převodu nebo výměně kvót členské státy.
4. Rybolovná práva získaná od příslušné smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu nebo převedená na tuto stranu v rámci převodu nebo výměny kvót se považují za kvóty přidělené dotčenému členskému státu nebo odečtené od přídělu, a to od okamžiku, kdy se převod nebo výměna kvót uskuteční v souladu s podmínkami dohody dosažené s příslušnou smluvní stranou regionální organizace nebo případně s pravidly příslušné regionální organizace. Tímto rozdělením se nemění stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
Oddíl 1
Oblast úmluvy ICCAT
Článek 21
Omezení rybolovu, kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami Unie oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu Unie oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidel Unie, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 4.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6.
Článek 22
Rekreační a sportovní rybolov
Členské státy udělí zvláštní kvótu pro rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jejich upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (vyjma druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl.
5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis).
Oddíl 2
Oblast úmluvy CCAMLR
Článek 24
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC a omezení vedlejších úlovků uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené.
Článek 25
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které v roce 2014 nepatří do oblastí vnitrostátní jurisdikce. Pokud se daný členský hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s článkem 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2014.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou TAC a omezení vedlejších úlovků pro jednotlivé podoblasti a divize a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU) v rámci jednotlivých podoblastí a divizí stanoveny v příloze V části B. Rybolov v každé SSRU se zastaví, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a v dané SSRU se po zbytek sezóny rybolov zakáže.
3. Rybolov se provádí v takovém zeměpisném rozsahu a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 26
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2014/2015
1. Během rybářské sezóny 2014/2015 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí nejpozději 1. června 2014 sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi za použití formuláře uvedeného v příloze V části C tohoto nařízení svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou, nebo pod vlajkou jiné členské země CCAMLR, u nichž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jiným plavidlům než plavidlům, která byla v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámena sekretariátu CCAMLR, pokud je některému oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z legitimních provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim:
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamech plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov.
Oddíl 3
Oblast úmluvy IOTC
Článek 27
Omezení rybolovné kapacity plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC
1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 1.
2. Maximální počet plavidel Unie lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 2.
3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma druhy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech.
Článek 28
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla nebo jakoukoli část upravených těl žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus), kromě plavidel kratších než 24 metrů provádějících rybolov pouze ve výlučné hospodářské zóně členského státu, pod jehož vlajkou plují, a za předpokladu, že jejich úlovky jsou určeny výhradně k místní spotřebě.
3. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 a 2 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Oddíl 4
Oblast úmluvy SPRFMO
Článek 29
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2014 v této oblasti celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 600 hrubé prostornosti.
Článek 30
TAC pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 29, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Rybolovná práva stanovená v příloze IJ mohou být využita pouze pod podmínkou, že členské státy zašlou Komisi seznam plavidel aktivně provozujících rybolov nebo podílejících se na překládkách v oblasti úmluvy, záznamy ze systémů sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích, a pokud jsou tyto údaje k dispozici, i údaje o zastávkách v přístavech, a to nejpozději pátý den následujícího měsíce, aby je Komise mohla dále předat sekretariátu SPRFMO.
Článek 31
Rybolov při dně
Členské státy, které mají záznam o intenzitě rybolovu nebo odlovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svou intenzitu rybolovu nebo odlov:
a)
na průměrnou úroveň úlovků nebo parametrů intenzity za toto období a
b)
pouze na takové části oblasti úmluvy SPRFMO, kde probíhal rybolov při dně v kterékoli z předcházejících rybářských sezón.
Oddíl 5
Oblast úmluvy IATTC
Článek 32
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
od 29. července do 28. září 2014, nebo od 18. listopadu 2014 do 18. ledna 2015 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2014 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2014, pro které období zákazu uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Během vymezeného období musí všechna plavidla dotčených členských států lovící s košelkovými nevody v oblastech stanovených v odstavci 1 tento druh rybolovu ukončit.
3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované.
4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech:
a)
pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
b)
během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při tomto výjezdu.
5. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti.
6. Při náhodném ulovení nesmí být druh uvedený v odstavci 5 poraněn. Provozovatelé plavidel jedince neprodleně vypustí a zároveň:
a)
zaznamenají počet vypuštěných jedinců s uvedením stavu (uhynulý nebo živý);
b)
zašlou údaje určené v písmeni a) členskému státu, jehož jsou státními příslušníky. Členské státy předají tyto údaje Komisi do 31. ledna 2014.
Oddíl 6
Oblast úmluvy SEAFO
Článek 33
Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus),
-
hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast úmluvy WCPFC
Článek 34
Podmínky pro rybolov tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a tuňáka křídlatého
1. Členské státy zajistí, aby počet dnů rybolovu přidělený plavidlům s košelkovými nevody provozujícím rybolov tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se na volném moři mezi 20° s. š. a 20° j. š. nepřekročil 403 dnů.
2. Plavidla Unie nesmí v oblasti úmluvy WCPFC položené jižně od 20° j. š. lovit tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga).
Článek 35
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2014 00:00 hodin do 31. října 2014 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo nikdy:
a)
nepoužilo ani neobsluhovalo FAD nebo související elektronické zařízení;
b)
neprovádělo rybolov za použití FAD v hejnech ryb.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 36
Oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC
1. Plavidla uvedená výhradně v rejstříku vedeném komisí WCPFC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. p) opatření stanovená v článcích 34 až 37.
2. Plavidla uvedená jak v rejstříku komise WCPFC, tak v rejstříku komise IATTC a plavidla uvedená výhradně v rejstříku IATTC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. p) opatření stanovená v čl. 32 odst. 1 písm. a) a v čl. 32 odst. 2 až 6.
Článek 37
Omezení počtu plavidel Unie oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel Unie oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo moře
Článek 38
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky pestré (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH UNIE
Článek 39
TAC
Rybářská plavidla plující pod vlajkou Norska a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách Unie v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v tomto nařízení a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 40
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách Unie je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vykládány pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 41
Zákazy
1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách Unie;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách Unie;
c)
soubor druhů (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) zahrnovaných pod rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, IX a X a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve vodách Unie;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách Unie podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve vodách Unie.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený nařízením (EU) č. 1380/2013. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 43
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Článek 8 se však použije ode dne 1. února 2014.
Ustanovení článků 24, 25 a 26 a příloh IE a V týkající se rybolovných práv stanovených pro oblast úmluvy CCAMLR se použijí od dat v nich uvedených.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. ledna 2014.
REGULAMENTUL (UE) NR. 43/2014 AL CONSILIULUI
din 20 ianuarie 2014
de stabilire, pentru anul 2014, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara Uniunii
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 3 alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)
Articolul 43 alineatul (3) din tratat dispune că Consiliul, la propunerea Comisiei, adoptă măsurile privind stabilirea și repartizarea posibilităților de pescuit.
(2)
Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) dispune că trebuie adoptate măsuri de conservare ținând seama de recomandările științifice, tehnice și economice disponibile, inclusiv, după caz, de raportul elaborat de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP).
(3)
Consiliului îi revine obligația să adopte măsuri privind stabilirea și repartizarea posibilităților de pescuit, inclusiv anumite condiții legate funcțional de acestea, după caz. Posibilitățile de pescuit ar trebui repartizate între statele membre într-un mod care să asigure fiecărui stat membru o anumită stabilitate în activitățile de pescuit pentru fiecare stoc de pește sau activitate de pescuit și ținând cont în mod adecvat de obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.
(4)
Capturile totale admisibile (TAC-uri) ar trebui stabilite pe baza avizelor științifice disponibile, ținând seama de aspectele biologice și socioeconomice și asigurând totodată un tratament echitabil al sectoarelor de pescuit, precum și pe baza opiniilor exprimate în cadrul consultărilor cu părțile interesate, în special la reuniunile la care au participat consiliile consultative regionale interesate.
(5)
Pentru stocurile care fac obiectul unor planuri multianuale, TAC-urile ar trebui stabilite în conformitate cu regulile prevăzute în planurile respective. Prin urmare, TAC-urile pentru stocurile de bacaliar albastru și de langustină, de limbă-de-mare din vestul Canalului Mânecii, de cambulă și limbă-de-mare din Marea Nordului, de hering din vestul Scoției, de cod din Kattegat, din apele din vestul Scoției, Marea Irlandei, Marea Nordului, Skagerrak și estul Canalului Mânecii și de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană ar trebui stabilite în conformitate cu regulile prevăzute în Regulamentele (CE) nr. 2166/2005 (2), (CE) nr. 509/2007 (3), (CE) nr. 676/2007 (4), (CE) nr. 1300/2008 (5), (CE) nr. 1342/2008 (6) („Planul pentru cod”) și (CE) nr. 302/2009 ale Consiliului (7).
În ceea ce privește însă stocurile de merluciu din regiunile nordice [Regulamentul (CE) nr. 811/2004 al Consiliului (8)] și de limbă-de-mare din golful Biscaia [Regulamentul (CE) nr. 388/2006 al Consiliului (9)], obiectivele minime prevăzute în planurile de gestionare și de refacere relevante au fost realizate și, prin urmare, este adecvat să se urmeze avizul științific furnizat pentru a atinge TAC-urile sau a le menține la producția maximă durabilă, după caz.
(6)
Pentru stocurile în cazul cărora nu există date suficiente sau suficient de fiabile pentru a li se putea estima dimensiunea, măsurile de gestionare și nivelurile TAC-urilor ar trebui să urmeze abordarea precaută a gestionării pescuitului, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, luând totodată în considerare factorii specifici fiecărui stoc, mai ales informațiile disponibile privind tendințele stocurilor și considerațiile legate de activitățile de pescuit mixt.
(7)
În conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului (10), ar trebui identificate stocurile care fac obiectul diferitelor măsuri prevăzute de regulamentul respectiv.
(8)
Atunci când o TAC pentru un stoc este repartizată unui singur stat membru, respectivului stat membru trebuie să i se atribuie competențe, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din tratat, pentru a stabili nivelul acestei TAC. Ar trebui să se adopte dispoziții prin care să se garanteze că, atunci când stabilește nivelul unei astfel de TAC, statul membru respectiv acționează în deplină conformitate cu principiile și normele politicii comune în domeniul pescuitului.
(9)
Este necesar să se stabilească plafoanele efortului de pescuit pentru 2014 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 2166/2005, cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 509/2007, cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 676/2007, cu articolele 11 și 12 din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 și cu articolele 5 și 9 din Regulamentul (CE) nr. 302/2009, ținându-se seama în același timp de Regulamentul (CE) nr. 754/2009 al Consiliului (11).
(10)
În lumina celor mai recente avize științifice ale Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și în conformitate cu angajamentele internaționale luate în contextul Convenției privind pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC), este necesară limitarea efortului de pescuit pentru anumite specii de adâncime.
(11)
Pentru anumite specii, cum ar fi unele specii de rechini, chiar și o activitate de pescuit limitată ar putea crea un risc grav pentru conservarea acestora. Prin urmare, posibilitățile de pescuit pentru astfel de specii ar trebui să fie restricționate complet printr-o interdicție generală de pescuit pentru speciile respective.
(12)
Utilizarea posibilităților de pescuit disponibile pentru navele din Uniune, prevăzute în prezentul regulament, se face în condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului (12), în special la articolele 33 și 34 din respectivul regulament referitoare la înregistrarea capturilor și a efortului de pescuit și la transmiterea datelor privind epuizarea posibilităților de pescuit. Prin urmare, este necesar să se precizeze codurile care trebuie utilizate de statele membre atunci când transmit Comisiei date cu privire la debarcarea stocurilor care fac obiectul prezentului regulament.
(13)
Pentru anumite TAC-uri, ar trebui să se permită statelor membre să acorde repartizări suplimentare pentru navele care participă la studii privind pescuitul integral documentat. Scopul acestor studii este să testeze un sistem de cote de capturi, cu alte cuvinte un sistem în care toate capturile ar trebui să fie debarcate și scăzute din cote pentru a se evita aruncarea capturilor înapoi în mare și irosirea resurselor piscicole utilizabile pe care aceste capturi le implică. Aruncările necontrolate înapoi în mare ale capturilor de pești reprezintă o amenințare la adresa sustenabilității pe termen lung a peștilor ca bun public și, implicit, la adresa obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului. Pe de altă parte, sistemele de cote de capturi oferă în mod inerent pescarilor un stimulent pentru optimizarea selectivității capturilor în cadrul activităților lor. Pentru a obține o gestionare rațională a capturilor aruncate în mare, un pescuit integral documentat ar trebui să acopere toate activitățile desfășurate pe mare, nu doar debarcările în port. Prin urmare, condițiile pentru ca statele membre să poată acorda astfel de repartizări suplimentare ar trebui să includă obligația de a asigura utilizarea de camere de televiziune cu circuit închis (CCTV) legate la un sistem de senzori (denumite în continuare împreună „sistem CCTV”). Acesta ar trebui să permită înregistrarea în detaliu a tuturor părților de capturi, atât a celor păstrate, cât și a celor aruncate înapoi în mare. Un sistem bazat pe observatori umani care acționează în timp real la bord ar fi mai puțin eficient, mai costisitor și mai puțin fiabil. În consecință, utilizarea sistemelor CCTV este, în momentul de față, o condiție prealabilă pentru realizarea unor sisteme de reducere a capturilor aruncate înapoi în mare, cum ar fi pescuitul documentat pe deplin. Utilizarea unui astfel de sistem ar trebui să respecte cerințele Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13).
(14)
Pentru a garanta că studiile privind pescuitul integral documentat pot evalua cu eficacitate potențialul sistemelor de cote de capturi de a controla mortalitatea prin pescuit absolută a stocurilor în cauză, este necesar ca toți peștii capturați în cadrul acestor studii, inclusiv cei care se află sub dimensiunea minimă de debarcare, să se scadă din cantitatea totală repartizată ce îi revine navei participante și ca operațiunile de pescuit să înceteze atunci când această cantitate totală repartizată a fost atinsă de către navă. De asemenea, este oportun să se permită transferurile de repartizări între navele care participă la studiile privind pescuitul integral documentat și navele neparticipante, cu condiția să se poată demonstra că nu cresc capturile aruncate înapoi în mare de către navele neparticipante.
(15)
În noiembrie 2013, CSTEP a evaluat pozitiv planul de gestionare a refacerii propus de Consiliul consultativ regional pentru stocurile pelagice (PELRAC) pentru stocul de hering din ICES VIaS, VIIb și VIIc. Distribuția acestui stoc de hering se suprapune cu cea a stocului vecin dinspre nord într-o zonă de amestec situată între 56° N și 57° 30′ N în interiorul ICES VIa. Pentru a se asigura evaluarea corectă a acestor două stocuri în ceea ce privește situația lor de conservare și pentru a controla mortalitatea prin pescuit la care sunt supuse fiecare dintre ele, este necesar să se excludă toate capturile efectuate în zona de amestec.
(16)
Conform avizului ICES, este oportun să se mențină și să se revizuiască sistemul de gestionare a speciilor de țipar în apele Uniunii din diviziunile ICES IIa și IIIa și din subzona ICES IV. Dat fiind că avizul științific al ICES este așteptat să devină disponibil abia în februarie 2014, este adecvat să se stabilească TAC și cotele provizorii la zero până la emiterea acestui aviz.
(17)
Întrucât nu există dovezi științifice care să arate că zonele TAC pentru polac corespund unor stocuri biologice distincte și că distribuția acestei specii este continuă de la nordul Insulelor Britanice până în sudul Peninsulei Iberice, este adecvat ca, în vederea garantării utilizării depline a posibilităților de pescuit, să se permită aplicarea unui acord flexibil între unele dintre aceste zone TAC. În același sens, este adecvat să se permită acorduri cu un grad mai mare de flexibilitate între anumite zone de gestionare în ceea ce privește anumite stocuri a căror distribuție se extinde pe mai multe zone de gestionare și în cazul în care sunt vizate aceleași stocuri biologice.
(18)
În conformitate cu procedura prevăzută în acordurile sau protocoalele privind relațiile în domeniul pescuitului cu Norvegia (14), Insulele Feroe (15) și Islanda (16), Uniunea a avut consultări privind drepturile de pescuit cu partenerii respectivi. Consultările cu Norvegia și cu Insulele Feroe privind acordurile pentru 2014 nu s-au finalizat. În vederea evitării întreruperii activităților de pescuit ale Uniunii, oferindu-se în același timp flexibilitatea necesară pentru încheierea acordurilor respective la începutul anului 2014, este adecvat să se stabilească în mod provizoriu posibilitățile de pescuit pentru stocurile care fac obiectul acordurilor în cauză. Consultările cu Islanda în ceea ce privește acordurile privind pescuitul pentru 2014 nu s-au putut încheia. În conformitate cu procedura prevăzută în acordul și protocolul privind relațiile în domeniul pescuitului cu Groenlanda (17), comitetul mixt a stabilit nivelul concret al posibilităților de pescuit disponibile pentru Uniune în apele Groenlandei în 2014.
(19)
În cadrul reuniunii sale anuale din 2013, Comisia internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) a adoptat o prelungire cu un an a TAC-urilor și cotelor existente pentru tonul roșu și a confirmat TAC-urile și cotele pentru peștele-spadă din Atlanticul de Nord, peștele-spadă din Atlanticul de Sud și tonul alb din Atlanticul de Nord la nivelul curent pentru perioada 2014-2016. Prin urmare, cota Uniunii pentru aceste stocuri rămâne aceeași ca în 2013. Chiar dacă TAC pentru tonul alb din Atlanticul de Sud a fost și ea menținută la nivelul curent pentru perioada 2014-2016, cotele individuale ale părților contractante, inclusiv ale Uniunii, au fost reduse ușor, pentru a se acorda o cotă unei alte părți contractante. Toate aceste măsuri ar trebui să fie introduse în legislația Uniunii.
(20)
În urma aderării Republicii Croația la Uniunea Europeană în iulie 2013, în prezentul regulament sunt incluse și dispoziții privind posibilitățile de pescuit pentru Croația.
(21)
La reuniunea anuală din 2013, părțile la Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR) au adoptat limite privind capturile atât pentru speciile țintă, cât și pentru speciile capturate accidental. Măsurile respective ar trebui să fie introduse în legislația Uniunii.
(22)
La reuniunea sa anuală din 2013, Comisia tonului din Oceanul Indian (IOTC) a adoptat o rezoluție care vizează protecția rechinilor cu înotătoare albe, aplicabilă navelor de pescuit incluse în registrul IOTC al navelor autorizate, prin interzicerea, ca măsură-pilot provizorie, a păstrării la bord, transbordării, debarcării sau stocării oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe. Rezoluția prevede o excepție pentru pescuitul artizanal, mai precis pentru navele angajate în activități de pescuit în zonele economice exclusive din statele membre ale căror pavilioane le arborează.
(23)
Cea de a doua reuniune anuală a Organizației regionale pentru gestionarea pescuitului în sudul Pacificului (SPRFMO) va avea loc în perioada 27-31 ianuarie 2014. Până la desfășurarea acestei reuniuni anuale, este adecvat să se mențină în vigoare în mod provizoriu măsurile curente și să se stabilească provizoriu TAC pentru stavrid din zona Convenției SPRFMO la același nivel ca în 2013.
(24)
La cea de a 84-a sa reuniune anuală, care a avut loc în 2013, Comisia interamericană pentru tonul tropical (CITT) și-a menținut măsurile de conservare pentru tonul cu aripioare galbene, tonul obez și tonul dungat. CITT și-a menținut, de asemenea, rezoluția privind conservarea rechinilor cu înotătoare albe. Măsurile respective ar trebui să fie în continuare implementate în legislația Uniunii.
(25)
În cadrul reuniunii sale anuale din 2013, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Sud-Est (SEAFO) a adoptat o recomandare pentru noile TAC bianuale pentru bacalao și crab roșu de mare adâncime pentru 2014 și 2015, rămânând în vigoare TAC curente pentru pionul portocaliu și beryx convenite pentru 2013 și 2014 în cadrul reuniunii sale anuale din 2012. Măsurile aplicabile în prezent privind repartizarea posibilităților de pescuit adoptate de SEAFO ar trebui să fie introduse în legislația Uniunii.
(26)
Cea de a 10-a reuniune anuală a Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC) din 2013 a modificat măsurile acesteia în ceea ce privește posibilitățile de pescuit prin stabilirea unui cuantum total de zile în care se poate pescui în marea liberă și prin adaptarea interdicției pentru pescuitul cu dispozitive de atragere a peștilor (FAD). Revizuirea măsurii privind pescuitul cu FAD necesită ca Uniunea, ca parte contractantă la WCPFC, să decidă asupra uneia dintre cele două opțiuni disponibile, fie de a confirma perioada curentă de interzicere a pescuitului cu FAD, fie de a opta pentru o reducere a numărului de seturi FAD. Până în momentul adoptării acestei decizii, interdicția aplicabilă în prezent adoptată de WCPFC ar trebui să fie pusă în aplicare în continuare în legislația Uniunii.
(27)
În cadrul reuniunii sale anuale din 2013, părțile la Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor de cod negru din Marea Bering centrală nu au modificat măsurile privind posibilitățile de pescuit. Măsurile respective ar trebui să fie introduse în legislația Uniunii.
(28)
Cu prilejul cele de a 35-a reuniuni anuale, desfășurată în 2013, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) a adoptat mai multe posibilități de pescuit pentru 2014 pentru anumite stocuri din subzonele 1-4 din zona Convenției NAFO. În acest context, NAFO a adoptat o procedură de majorare a TAC stabilită pentru 2014 pentru merluciu alb în subdiviziunea NAFO 3NO, sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții legate de situația acestui stoc. Părțile contractante la NAFO îl pot sesiza pe secretarul executiv al NAFO dacă remarcă o creștere a capturilor per unitate de efort dincolo de nivelul normal pentru stocul de merluciu alb din subdiviziunea NAFO 3NO. Dacă majorarea TAC pentru anul 2014 se confirmă printr-un vot pozitiv în cadrul NAFO, ea ar trebui implementată în legislația UE, iar cotele statelor membre vizate ar trebui mărite.
(29)
Anumite măsuri internaționale care creează sau restricționează posibilitățile de pescuit pentru Uniune sunt adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului relevante la sfârșitul anului și devin aplicabile înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. Prin urmare, este necesar ca dispozițiile care pun în aplicare aceste măsuri în legislația Uniunii să se aplice retroactiv. Mai exact, deoarece sezonul de pescuit în zona Convenției CCAMLR se derulează de la data de 1 decembrie la data de 30 noiembrie și, prin urmare, anumite posibilități sau interdicții de pescuit în zona convenției CCAMLR sunt stabilite pentru o perioadă care începe la 1 decembrie 2013, este necesar ca dispozițiile corespunzătoare din prezentul regulament să se aplice de la respectiva dată. Această aplicare retroactivă nu va aduce atingere principiului așteptărilor legitime, deoarece membrilor CCAMLR le este interzis să pescuiască fără autorizație în zona care face obiectul convenției CCAMLR.
(30)
În conformitate cu declarația Uniunii adresată Republicii Bolivariene a Venezuelei privind acordarea de posibilități de pescuit în apele Uniunii navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze (18), este necesară stabilirea posibilităților de pescuit pentru specii de lutianide disponibile pentru Venezuela în apele Uniunii.
(31)
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru autorizarea unui stat membru de a beneficia de sistemul de gestionare a repartizărilor efortului de pescuit în conformitate cu un sistem bazat pe kilowați-zile, ar trebui să se confere competențe de executare Comisiei.
(32)
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește acordarea de zile suplimentare pe mare pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit și pentru sporirea prezenței observatorilor științifici, precum și în ceea ce privește stabilirea formatelor foilor de calcul pentru culegerea și transmiterea informațiilor privind transferul de zile pe mare între navele de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 (19).
(33)
Pentru a evita întreruperea activităților de pescuit și a asigura subzistența pescarilor din Uniune, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2014, cu excepția dispozițiilor referitoare la limitele efortului de pescuit, care ar trebui să se aplice de la 1 februarie 2014, și a anumitor dispoziții specifice anumitor regiuni, care ar trebui să aibă o dată de aplicare specifică. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa.
(34)
Posibilitățile de pescuit ar trebui utilizate în deplină conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
TITLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
(1) Prezentul regulament stabilește posibilitățile de pescuit disponibile în apele Uniunii și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara Uniunii pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește.
(2) Posibilitățile de pescuit menționate la alineatul (1) includ:
(a)
limitele capturilor pentru anul 2014 și, în situațiile precizate explicit în prezentul regulament, pentru anul 2015;
(b)
limite ale efortului de pescuit pentru perioada 1 februarie 2014-31 ianuarie 2015;
(c)
posibilitățile de pescuit pentru perioada 1 decembrie 2013 - 30 noiembrie 2014 pentru anumite stocuri din zona Convenției CCAMLR;
(d)
posibilitățile de pescuit pentru perioadele prevăzute la articolul 32 pentru anumite stocuri din zona Convenției IATTC pentru anul 2014 și, în situațiile precizate explicit în prezentul regulament, pentru anul 2015.
(3) Prezentul regulament stabilește, de asemenea, posibilități de pescuit provizorii pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește reglementate de acordurile bilaterale de pescuit cu Norvegia și Insulele Feroe, în așteptarea consultărilor privind acordurile în cauză pentru 2014.
Articolul 2
Domeniu de aplicare
Prezentul regulament se aplică următoarelor nave:
(a)
nave din Uniune;
(b)
nave ale țărilor terțe aflate în apele Uniunii.
Articolul 3
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
(a)
„navă din Uniune” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înmatriculată în Uniune;
(b)
„navă a unei țări terțe” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unei țări terțe și este înmatriculată în respectiva țară terță;
(c)
„apele Uniunii” înseamnă apele aflate sub suveranitatea sau sub jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor adiacente țărilor și teritoriilor de peste mări menționate în anexa II la tratat;
(d)
„ape internaționale” înseamnă apele care se găsesc în afara suveranității sau jurisdicției vreunui stat;
(e)
„captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea din fiecare stoc de pește care poate fi pescuită și debarcată în fiecare an;
(f)
„cotă” înseamnă o proporție din TAC repartizată Uniunii sau unui stat membru;
(g)
„evaluări analitice” înseamnă evaluări cantitative ale tendințelor unui anumit stoc, bazate pe date privind biologia și exploatarea stocului și despre care s-a stabilit printr-o analiză științifică că are o calitate suficientă pentru a servi drept bază pentru avize științifice privind opțiunile viitoare în materie de capturi.
(h)
„dimensiunea ochiului de plasă” înseamnă dimensiunea ochiului plaselor de pescuit determinată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 517/2008 al Comisiei (20);
(i)
„registrul flotei de pescuit a Uniunii” înseamnă registrul creat de Comisie în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;
(j)
"jurnal de pescuit" înseamnă jurnalul menționat la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;
Articolul 4
Zone de pescuit
În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții ale zonelor:
(a)
zonele ICES (Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime) sunt zonele geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 218/2009 (21);
(b)
„Skagerrak” înseamnă zona geografică delimitată la vest de o linie trasată de la farul Hanstholm la farul Lindesnes și la sud de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la cel mai apropiat punct de pe coasta suedeză;
(c)
„Kattegat” înseamnă zona geografică delimitată la nord de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la punctul cel mai apropiat pe coasta suedeză și la sud de o linie trasată de la Hasenøre la Gnibens Spids, de la Korshage la Spodsbjerg și de la Gilbjerg Hoved la Kullen;
(d)
„unitatea funcțională 16 din subzona ICES VII” înseamnă zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții:
-
53° 30′ N 15° 00′ V,
-
53° 30′ N 11° 00′ V,
-
51° 30′ N 11° 00′ V,
-
51° 30′ N 13° 00′ V,
-
51° 00′ N 13° 00′ V,
-
51° 00′ N 15° 00′ V,
-
53° 30′ N 15° 00′ V;
(e)
„Golful Cádiz” înseamnă zona geografică a diviziunii ICES IXa la est de longitudinea 7° 23′ 48″ V;
(f)
zonele CECAF (Comitetul pentru pescuit în zona central-estică a Atlanticului) sunt zonele geografice precizate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 216/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (22);
(g)
zonele NAFO (Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest) sunt zonele geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 217/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (23);
(h)
„zona Convenției SEAFO (Organizația de Pescuit în Atlanticul de Sud-Est)” este zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole din sud-estul Oceanului Atlantic (24);
(i)
„zona Convenției ICCAT (Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic)” este zona geografică definită în Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (25);
(j)
„zona Convenției CCAMLR (Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica)” este zona geografică definită la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 (26);
(k)
„zona Convenției CITT (Comisia interamericană pentru tonul tropical)” este zona geografică definită în Convenția pentru întărirea Comisiei interamericane pentru tonul tropical instituite prin Convenția din 1949 între Statele Unite ale Americii și Republica Costa Rica („Convenția de la Antigua”) (27);
(l)
„zona Convenției IOTC (Comisia Tonului din Oceanul Indian)” este zona geografică definită în Acordul de instituire a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (28);
(m)
„zona Convenției SPRFMO (Organizația regională pentru gestionarea pescuitului în sudul Pacificului)” este zona de mare liberă situată la sud de 10° N, la nord de zona Convenției CCAMLR, la est de zona Convenției SIOFA, definită în Acordul privind pescuitul în sudul Oceanului Indian (29), și la vest de zonele de pescuit aflate sub jurisdicția statelor din America de Sud;
(n)
„zona Convenției WCPFC (Comisia privind pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central)” este zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea rezervelor de pești mari migratori din Oceanul Pacific de Vest și Central (30);
(o)
„zona de mare liberă din Marea Bering” înseamnă zona geografică de mare liberă din Marea Bering dincolo de 200 de mile marine de la liniile de bază de la care este măsurată lățimea mării teritoriale a statelor costiere la Marea Bering.
(p)
„zona de suprapunere dintre CITT și WCPFC” înseamnă zona geografică definită prin următoarele limite:
-
longitudine 150° V;
-
longitudine 130° V;
-
latitudine 4° S;
-
latitudine 50° S.
TITLUL II
POSIBILITĂȚI DE PESCUIT PENTRU NAVELE DIN UNIUNE
CAPITOLUL I
Dispoziții generale
Articolul 5
Capturi totale admisibile (TAC) și repartizări
(1) TAC-urile pentru navele din Uniune aflate în apele Uniunii sau în anumite ape din afara Uniunii, precum și repartizarea acestor TAC-uri diferitelor state membre și, după caz, condițiile legate funcțional de acestea sunt stabilite în anexa I.
(2) Navele din Uniune sunt autorizate să efectueze capturi, în limita TAC-urilor stabilite în anexa I, în apele care intră, în ceea ce privește pescuitul, sub jurisdicția Insulelor Feroe, a Groenlandei, a Islandei și a Norvegiei, precum și în zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen, sub rezerva condițiilor stabilite la articolul 14 și în anexa III la prezentul regulament, în Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 (31) și în dispozițiile de punere în aplicare a acestuia.
(3) În vederea respectării condiției speciale prevăzute în anexa IA, pentru stocul de uvă în apele Uniunii din zonele ICES IIa, IIIa și IV, se aplică zonele de gestionare definite în anexa IID.
Articolul 6
TAC-urile care trebuie stabilite la nivelul statelor membre
(1) TAC-urile pentru anumite stocuri de pește se stabilesc de statul membru în cauză. Aceste stocuri sunt identificate în anexa I.
(2) TAC-urile care urmează să fie stabilite de un stat membru trebuie
(a)
să respecte principiile și normele politicii comune în domeniul pescuitului, în special principiul exploatării durabile a stocului și
(b)
să conducă
(i)
dacă sunt disponibile evaluări analitice, la exploatarea stocului în conformitate cu producția maximă durabilă începând cu 2015, în modul cel mai probabil cu putință;
(ii)
dacă nu sunt disponibile evaluări analitice sau dacă acestea sunt incomplete, la exploatarea stocului în conformitate cu abordarea precaută a gestionării zonelor piscicole.
(3) Până la 15 martie 2014, fiecare stat membru vizat transmite Comisiei următoarele informații:
(a)
TAC-urile adoptate;
(b)
datele colectate și evaluate de statul membru respectiv pe care se fundamentează TAC-urile adoptate,
(c)
detalii privind conformitatea TAC-urilor adoptate cu dispozițiile de la alineatul (2).
Articolul 7
Condiții pentru debarcarea capturilor și a capturilor accidentale
Peștii din stocurile pentru care sunt fixate TAC-uri sunt reținuți la bord sau debarcați numai în cazul în care:
(a)
capturile au fost efectuate de nave care navighează sub pavilionul unui stat membru care deține o cotă, iar această cotă nu este epuizată sau
(b)
capturile constau într-o fracțiune a unei cote a Uniunii care nu a fost repartizată în cote statelor membre, iar această cotă a Uniunii nu a fost epuizată.
Articolul 8
Limite ale efortului de pescuit
De la 1 februarie 2014 la 31 ianuarie 2015, se aplică următoarele măsuri privind efortul de pescuit:
(a)
anexa IIA pentru gestionarea anumitor stocuri de cod, limbă de mare și cambulă de Baltica din Kattegat, Skagerrak, partea din diviziunea ICES IIIa neacoperită de Skagerrak și Kattegat, subzona ICES IV și diviziunile ICES VIa, VIIa și VIId, precum și în apele Uniunii din diviziunile ICES IIa și Vb;
(b)
anexa IIB pentru refacerea stocurilor de merluciu și de langustină din diviziunile ICES VIIIc și IXa, cu excepția Golfului Cádiz;
(c)
anexa IIC pentru gestionarea stocurilor de limbă-de-mare din diviziunea ICES VIIe.
Articolul 9
Limite de captură și de efort pentru pescuitul la mare adâncime
(1) Articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 (32) care stabilește obligația de a deține un permis de pescuit de adâncime se aplică și în cazul halibutului negru. Operațiunile de capturare, reținere la bord, transbordare și debarcare a halibutului negru se desfășoară în condițiile prevăzute la articolul respectiv.
(2) Statele membre se asigură că nivelurile efortului de pescuit pentru 2014, măsurate în kilowați-zile de absență din port, ale navelor care dețin permise de pescuit de adâncime menționate la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 nu depășesc 65 % din efortul de pescuit anual mediu realizat de navele statului membru în cauză în 2003 cu ocazia campaniilor de pescuit pentru care navele dețineau permise de pescuit de adâncime sau în cursul cărora au fost capturate speciile de adâncime enumerate în anexele I și II la regulamentul respectiv. Prezentul alineat se aplică numai campaniilor de pescuit în care au fost capturate peste 100 kg de specii de adâncime, altele decât argentina mare.
Articolul 10
Dispoziții speciale privind repartizarea posibilităților de pescuit
(1) Repartizarea posibilităților de pescuit statelor membre conform prezentului regulament nu aduce atingere:
(a)
schimburilor efectuate în temeiul articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;
(b)
deducerilor și repartizărilor efectuate în temeiul articolului 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;
(c)
repartizărilor efectuate în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008;
(d)
debarcărilor suplimentare permise în temeiul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96;
(e)
cantităților reținute în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96;
(f)
deducerilor efectuate în conformitate cu articolele 105, 106 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;
(g)
transferurilor sau schimburilor de cote în temeiul articolului 20 din prezentul regulament.
(2) Cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrare în anexa I la prezentul regulament, articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri de precauție, iar articolul 3 alineatele (2) și (3) și articolul 4 din regulamentul respectiv se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri analitice.
Articolul 11
Perioadele de interdicție a pescuitului
(1) Se interzice pescuitul sau reținerea la bord a oricăreia dintre următoarele specii din Porcupine Bank în perioada 1 mai - 31 mai 2014: cod, specii de cardină, pește-pescar, eglefin, merlan, merluciu, langustină, cambulă de Baltica, polac, cod saithe, vulpi și pisici de mare, limbă-de-mare comună, brosme, mihalț-de-mare albastru, mihalț-de-mare și câine-de-mare.
În sensul prezentului alineat, Porcupine Bank cuprinde zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții:
Punct
Latitudine
Longitudine
1
52° 27′ N
12° 19′ V
2
52° 40′ N
12° 30′ V
3
52° 47′ N
12° 39,600′ V
4
52° 47′ N
12° 56′ V
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ V
6
51° 22′ N
14° 24′ V
7
51° 22′ N
14° 03′ V
8
52° 10′ N
13° 25′ V
9
52° 32′ N
13° 07,500′ V
10
52° 43′ N
12° 55′ V
11
52° 43′ N
12° 43′ V
12
52° 38,800′ N
12° 37′ V
13
52° 27′ N
12° 23′ V
14
52° 27′ N
12° 19′ V
Prin derogare de la primul alineat, tranzitul prin Porcupine Bank, transportând la bord speciile menționate la alineatul respectiv, este permis în conformitate cu articolul 50 alineatele (3), (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
(2) Pescuitul comercial de uvă cu traule de fund, cu năvoade sau cu unelte tractate similare cu dimensiunea ochiului de plasă mai mică de 16 mm este interzis în diviziunile ICES IIa, IIIa și în subzona ICES IV de la 1 ianuarie la 31 martie 2014 și de la 1 august la 31 decembrie 2014.
Interdicția prevăzută la primul paragraful se aplică și navelor din țări terțe autorizate să pescuiască uvă în apele Uniunii din subzona ICES IV, cu excepția unor dispoziții contrare.
Articolul 12
Interdicții
(1) Se interzice navelor din Uniune să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze sau să debarce următoarele specii:
(a)
rechin pelerin (Cetorhinus maximus) și rechin alb (Carcharodon carcharias) în toate apele;
(b)
rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în toate apele, cu excepția cazului în care se dispune altfel în anexa IA;
(c)
rechinul călugăr (Squatina squatina) în apele Uniunii;
(d)
complexul de specii (Dipturus cf. flossada și Dipturus cf. intermedia) de vulpe neagră (Dipturus batis) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X;
(e)
pisică de mare marmorată (Raja undulata) în apele Uniunii din subzonele ICES VI, IX și X și vulpe-de-mare albă (Raja alba) în apele Uniunii din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X;
(f)
Rhinobatidae în apele Uniunii din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII;
(g)
diavol de mare (Manta birostris) în toate apele.
(2) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) nu sunt vătămate. Ele se eliberează imediat.
Articolul 13
Transmiterea datelor
Atunci când, în conformitate cu articolele 33 și 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre transmit Comisiei date privind debarcările de stocuri capturate, acestea utilizează codurile stocurilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament.
CAPITOLUL II
Repartizări suplimentare pentru navele care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin
Articolul 14
Repartizări suplimentare
(1) Pentru anumite stocuri, un stat membru poate acorda o repartizare suplimentară navelor care navighează sub pavilionul său și care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin. Aceste stocuri sunt identificate în anexa I.
(2) Repartizarea suplimentară menționată la alineatul (1) nu depășește limita totală prevăzută în anexa I ca procent din cota repartizată statului membru respectiv.
Articolul 15
Condiții pentru repartizări suplimentare
(1) Repartizarea suplimentară menționată la articolul 14 trebuie să respecte următoarele condiții:
(a)
nava trebuie să utilizeze camere de televiziune cu circuit închis (CCTV) conectate la un sistem de senzori (ansamblu denumit în continuare „sistem CCTV”) pentru a înregistra toate activitățile de pescuit și prelucrare de la bordul navei;
(b)
repartizarea suplimentară acordată unei anumite nave care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin nu trebuie să depășească următoarele limite:
(i)
75 % din capturile din stocul respectiv aruncate înapoi în mare, conform estimărilor statului membru vizat, efectuate de tipul de navă căruia îi aparține nava care a primit repartizarea suplimentară;
(ii)
30 % din repartizarea acordată navei respective înainte de participarea la studii.
(c)
toate capturile navei respective din stocul care face obiectul repartizării suplimentare, inclusiv capturile de pește care se află sub dimensiunea minimă de debarcare, potrivit definiției din anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului (33), se scad din repartizarea individuală a navei care rezultă din toate repartizările suplimentare acordate în temeiul articolului 14;
(d)
după ce nava utilizează integral repartizarea individuală pentru un stoc care face obiectul repartizării suplimentare, nava în cauză trebuie să înceteze orice activitate de pescuit în zona în care se aplică respectiva TAC;
(e)
în ceea ce privește stocurile în cazul cărora se poate utiliza prezentul articol, statele membre pot permite transferuri ale repartizărilor individuale sau ale unor părți din respectivele repartizări de la navele care nu participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin la navele care participă la astfel de studii, cu condiția să se poată demonstra că nu crește nivelul capturilor aruncate în mare de către navele neparticipante.
(2) În pofida punctului (i) de la alineatul (1) litera (b), un stat membru poate acorda, în mod excepțional, unei nave aflate sub pavilionul său o repartizare suplimentară care depășește 75 % din capturile estimative din stocul respectiv aruncate înapoi în mare efectuate de tipul de navă căruia îi aparține nava care a primit repartizarea suplimentară, cu condiția ca:
(a)
rata capturilor din stocul respectiv aruncate înapoi în mare, estimată pentru tipul de navă vizat, să nu depășească 10 %;
(b)
includerea tipului respectiv de navă să fie importantă pentru a evalua potențialul sistemului CCTV în ceea ce privește controlul;
(c)
să nu se depășească o limită generală de 75 % din capturile estimative din stocul respectiv aruncate înapoi în mare efectuate de ansamblul navelor care participă la studiile respective.
(3) Înainte de a acorda repartizările suplimentare menționate la articolul 14, un stat membru transmite Comisiei următoarele informații:
(a)
lista navelor care arborează pavilionul său care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin;
(b)
specificațiile echipamentului electronic de monitorizare la distanță instalat la bordul navelor respective;
(c)
capacitatea, tipul și specificațiile uneltelor de pescuit utilizate de navele respective;
(d)
capturile aruncate înapoi mare estimate pentru fiecare tip de navă care participă la studii;
(e)
cantitatea capturilor din stocul care face obiectul TAC relevante realizate în 2013 de navele care participă la studii.
Articolul 16
Prelucrarea datelor cu caracter personal
În măsura în care înregistrările obținute în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (a) implică prelucrarea de date cu caracter personal în sensul Directivei 95/46/CE, directiva menționată se aplică prelucrării datelor respective.
Articolul 17
Retragerea repartizărilor suplimentare
În cazul în care un stat membru constată că o navă care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin nu respectă condițiile prevăzute la articolul 15, statul membru în cauză retrage imediat repartizarea suplimentară acordată navei respective și o exclude de la participarea la aceste studii pentru restul anului 2014.
Articolul 18
Analiza științifică a capturilor aruncate înapoi în mare
Comisia poate solicita oricărui stat membru care se prevalează de prezentul articol să transmită estimarea capturilor aruncate înapoi în mare per tipuri de nave unui organism științific consultativ pentru evaluare, în vederea monitorizării implementării cerinței prevăzute la articolul 15 alineatul (1) litera (b) punctul (i) În absența unei evaluări care să confirme respectivele capturi aruncate înapoi în mare, statul membru în cauză ia toate măsurile necesare pentru a asigura conformitatea cu această cerință și informează Comisia în acest sens.
CAPITOLUL III
Autorizații de pescuit în apele țărilor terțe
Articolul 19
Autorizații de pescuit
(1) Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele din Uniune care pescuiesc în apele unei țări terțe este stabilit în anexa III.
(2) În cazul în care un stat membru transferă o cotă altui stat membru („schimb de cote”) în zonele de pescuit stabilite în anexa III, în baza articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, transferul include un transfer corespunzător de autorizații de pescuit și este notificat Comisiei. Totuși, nu trebuie depășit numărul total de autorizații de pescuit pentru fiecare zonă de pescuit, astfel cum este stabilit în anexa III.
CAPITOLUL IV
Posibilități de pescuit în apele organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului
Articolul 20
Transferuri și schimburi de cote
(1) În cazurile în care, în temeiul regulamentului unei organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), sunt permise transferuri și schimburi de cote între părțile contractante la ORGP, un stat membru (denumit în continuare „statul membru în cauză”) poate discuta cu o parte contractantă la organizația regională de gestionare a pescuitului și, după caz, elabora o eventuală propunere privind transferul sau schimbul de cote avut în vedere.
(2) Atunci când Comisia este notificată de statul membru în cauză, aceasta poate aproba propunerea privind transferul sau schimbul de cote avut în vedere, discutat de statul membru cu o parte contractantă relevantă la ORGP. În acel moment, Comisia dă și obține acordul părții contractante relevante la ORGP, fără întârziere, pentru asumarea obligațiilor în virtutea unui astfel de transfer sau schimb de cote. Comisia notifică ulterior respectivul transfer sau schimb de cote convenit secretariatului ORGP, în conformitate cu regulamentul acelei organizații.
(3) Comisia informează statele membre cu privire la transferul sau schimbul de cote convenit.
(4) Posibilitățile de pescuit primite sau transferate de la sau către partea contractantă relevantă la ORGP în cadrul transferului sau schimbului de cote vor fi considerate cote repartizate sau scăzute din cotele repartizate statului membru respectiv, începând cu momentul din care intră în vigoare transferul sau schimbul de cote, în conformitate cu termenii acordului convenit cu partea contractantă relevantă la ORGP sau în conformitate cu normele ORGP respective, după caz. O astfel de repartizare nu modifică metoda de distribuție existentă în vederea repartizării posibilităților de pescuit statelor membre în conformitate cu principiul stabilității relative a activităților de pescuit.
Secțiunea 1
Zona Convenției ICCAT
Articolul 21
Limitări ale capacității de pescuit, de creștere și de îngrășare a tonului roșu
(1) Numărul navelor cu platformă și paragate și al navelor cu undițe tractate din Uniune autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în Oceanul Atlantic de Est este limitat conform anexei IV punctul 1.
(2) Numărul navelor din Uniune de pescuit artizanal de coastă autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 2.
(3) Numărul navelor de pescuit din Uniune autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în Marea Adriatică în scopul creșterii este limitat conform anexei IV punctul 3.
(4) Numărul și capacitatea totală, ca tonaj brut, a navelor de pescuit autorizate să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze, să transporte sau să debarce ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 4.
(5) Numărul de capcane utilizate pentru pescuitul de ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 5.
(6) Capacitatea de creștere și de îngrășare a tonului roșu și volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat și repartizat fermelor piscicole din Atlanticul de Est și din Marea Mediterană sunt limitate conform anexei IV punctul 6.
Articolul 22
Pescuitul sportiv și de agrement
Statele membre repartizează o cotă specifică pescuitului sportiv și de agrement al tonului roșu din cotele care le-au fost repartizate conform anexei ID.
Articolul 23
Rechini
(1) Se interzic reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-vulpe (Alopias superciliosus) în orice activitate de pescuit.
(2) Pescuitul direcționat al speciilor de rechini-vulpe din genul Alopias este interzis.
(3) Se interzic reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-ciocan din familia Sphyrnidae (cu excepția Sphyrna tiburo) în activitățile de pescuit din zona Convenției ICCAT.
(4) Se interzic reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) capturat în orice activitate de pescuit.
(5) Se interzice reținerea la bord a rechinilor catifelați (Carcharhinus falciformis) capturați în orice activitate de pescuit.
Secțiunea 2
Zona Convenției CCAMLR
Articolul 24
Interdicții și limite de captură
(1) Pescuitul direcționat al speciilor enumerate în anexa V partea A este interzis în zonele și în perioadele prevăzute în respectiva anexă.
(2) Pentru pescuitul experimental, TAC-urile și limitele capturilor accidentale stabilite în anexa V partea B se aplică în subzonele stabilite în respectiva anexă.
Articolul 25
Pescuitul experimental
(1) În 2014, numai statele membre care sunt membre ale Comisiei CCAMLR pot participa la pescuitul experimental cu paragate de Dissostichus spp. în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, în afara zonelor de jurisdicție națională. Dacă unul dintre aceste state membre intenționează să participe la acest tip de pescuit, acesta informează Secretariatul CCAMLR în conformitate cu articolele 7 și 7a din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 și în orice caz până la 1 iunie 2014 cel târziu.
(2) În ceea ce privește subzonele FAO 88.1 și 88.2 și diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, TAC-urile și limitele capturilor accidentale pe subzonă și pe diviziune, precum și distribuția acestora între unitățile de cercetare la scară mică (SSRU) din fiecare dintre acestea, sunt stabilite în anexa V partea B. Pescuitul în orice SSRU încetează atunci când captura raportată atinge TAC-ul specificat, iar SSRU respectivă se închide pentru pescuit pentru restul sezonului.
(3) Pescuitul are loc într-o zonă geografică și batimetrică cât se poate de întinsă pentru a obține informațiile necesare în vederea determinării potențialului de pescuit și pentru a evita concentrarea excesivă a capturilor și a efortului de pescuit. Cu toate acestea, pescuitul în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a este interzis la adâncimi mai mici de 550 m.
Articolul 26
Pescuitul de krill antarctic în cursul sezonului de pescuit 2014/2015
(1) Numai statele membre care sunt membre ale Comisiei CCAMLR pot pescui krill (Euphausia superba) în zona Convenției CCAMLR în sezonul de pescuit 2014/2015. Dacă unul dintre aceste state membre intenționează să pescuiască krill antarctic în zona Convenției CCAMLR, acesta informează, cel târziu la 1 iunie 2014, Secretariatul CCAMLR, în conformitate cu articolul 5a din Regulamentul (CE) nr. 601/2004, și Comisia, utilizând în acest scop modelul prevăzut în anexa V partea C din prezentul regulament, cu privire la intenția sa de a pescui krill antarctic.
(2) Notificarea menționată la alineatul (1) din prezentul articol trebuie să includă informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 pentru fiecare navă care urmează să fie autorizată de statul membru să participe la pescuitul de krill.
(3) Un stat membru care intenționează să pescuiască krill antarctic în zona Convenției CCAMLR își notifică intenția în acest sens în legătură cu navele autorizate care navighează sub pavilionul său în momentul notificării sau care navighează sub pavilionul altui membru CCAMLR și despre care se presupune că, la momentul desfășurării pescuitului, vor naviga sub pavilionul respectivului stat membru.
(4) Statele membre pot autoriza participarea la pescuitul de krill antarctic a altor nave decât cele notificate Secretariatului CCAMLR în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) din prezentul articol, dacă o navă autorizată nu poate participa la pescuit din motive operaționale întemeiate sau în caz de forță majoră. În această situație, statele membre în cauză informează de îndată secretariatul CCAMLR și Comisia, furnizând:
(a)
toate detaliile legate de nava/navele de înlocuire, inclusiv informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004;
(b)
o relatare completă a motivelor care justifică înlocuirea și orice dovadă sau referințe justificative pertinente.
(5) Statele membre nu autorizează să participe la pescuitul de krill antarctic o navă care se află pe oricare dintre listele CCAMLR de nave ilegale, nedeclarate și nereglementate (IUU).
Secțiunea 3
Zona Convenției IOTC
Articolul 27
Limitarea capacității de pescuit a navelor care pescuiesc în zona Convenției IOTC
(1) Numărul maxim de nave din Uniune care pescuiesc specii de ton tropical în zona Convenției IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite în anexa VI punctul 1.
(2) Numărul maxim de nave din Uniune care pescuiesc pește-spadă (Xiphias gladius) și ton alb (Thunnus alalunga) în zona Convenției IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite în anexa VI punctul 2.
(3) Statele membre pot reafecta navele autorizate să desfășoare una din cele două activități de pescuit menționate la alineatele (1) și (2) celeilalte activități de pescuit, cu condiția să poată demonstra Comisiei că schimbarea nu duce la o creștere a efortului de pescuit în ceea ce privește stocurile de pește în cauză.
(4) Statele membre se asigură că, în cazul unei propuneri de transfer de capacitate către flota lor, navele care urmează să fie transferate sunt incluse în registrul IOTC al navelor sau în registrul navelor altor organizații regionale pentru pescuitul de ton. Mai mult, nicio navă care figurează pe lista navelor care desfășoară activități de pescuit INN (nave INN) a oricărei organizații regionale de gestionare a pescuitului nu poate fi transferată.
(5) Pentru a ține seama de implementarea planurilor de dezvoltare transmise către IOTC, statele membre își pot majora capacitatea de pescuit peste plafoanele menționate la alineatele (1) și (2) numai în limitele stabilite în planurile respective.
Articolul 28
Rechini
(1) Se interzic reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi din orice specie din familia Alopiidae în orice activitate de pescuit.
(2) Sunt interzise reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) în cadrul oricărei activități de pescuit, cu excepția navelor sub 24 de metri lungime, angajate exclusiv în operațiuni de pescuit în zona economică exclusivă (ZEE) a statului membru de pavilion și cu condiția ca destinația capturilor pe care le efectuează să fie exclusiv consumul local.
(3) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) și (2) nu se vatămă. Ele se eliberează imediat.
Secțiunea 4
Zona Convenției SPRFMO
Articolul 29
Pescuitul pelagic - limitarea capacității
Statele membre care au desfășurat, în mod activ, activități de pescuit pelagic în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009 limitează nivelul total al tonajului brut al navelor aflate sub pavilionul lor care pescuiesc stocuri pelagice în 2014 la nivelul total al Uniunii, de 78 600 tonaj brut în zona respectivă.
Articolul 30
Pescuit pelagic - TAC-uri
(1) Numai statele membre care au desfășurat, în mod activ, activități de pescuit pelagic în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009, în conformitate cu articolul 29, pot pescui stocuri pelagice în această zonă în conformitate cu TAC-urile stabilite în anexa IJ.
(2) Posibilitățile de pescuit prevăzute în anexa IJ pot fi utilizate numai cu condiția ca statele membre să transmită Comisiei, în scopul comunicării către secretariatul SPRFMO, lista navelor care pescuiesc în mod activ sau sunt angajate în operațiuni de transbordare în zona Convenției SPRFMO, înregistrări ale sistemelor de monitorizare a navelor (VMS), rapoarte lunare privind capturile și date privind escalele, dacă acestea sunt disponibile, cel târziu până în a cincea zi a lunii următoare.
Articolul 31
Pescuitul de fund
Statele membre care au un istoric în ceea ce privește efortul sau capturile aferente activităților de pescuit de fund în zona Convenției SPRFMO în perioada 1 ianuarie 2002-31 decembrie 2006 își limitează efortul sau capturile:
(a)
la nivelul mediu al parametrilor de captură sau de efort pentru acea perioadă și
(b)
numai la acele părți din zona Convenției SPRFMO în care au avut loc activități de pescuit de fund în orice sezon de pescuit anterior.
Secțiunea 5
Zona Convenției CITT
Articolul 32
Pescuitul cu plase pungă
(1) Pescuitul de ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares), de ton obez (Thunnus obesus) și de ton dungat (Katsuwonus pelamis) de către navele de pescuit cu plase-pungă este interzis:
(a)
în perioada 29 iulie-28 septembrie 2014 sau în perioada 18 noiembrie 2014-18 ianuarie 2015 în zona definită de următoarele limite:
-
coastele pacifice ale Americilor;
-
longitudine 150° V;
-
latitudine 40° N;
-
latitudine 40° S;
(b)
în perioada 29 septembrie-29 octombrie 2014 în zona definită de următoarele limite:
-
longitudine 96° V;
-
longitudine 110° V;
-
latitudine 4° N;
-
latitudine 3° S.
(2) Statele membre în cauză informează Comisia cu privire la perioada de interdicție aleasă dintre cele menționate la alineatul (1) înainte de 1 aprilie 2014. Toate navele de pescuit cu plasă-pungă ale statelor membre în cauză trebuie să înceteze pescuitul cu plase-pungă în zonele definite la alineatul (1) în perioada aleasă.
(3) Navele de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton în zona Convenției CITT rețin la bord și apoi debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton cu aripioare galbene, de ton obez și de ton dungat capturate.
(4) Alineatul (3) nu se aplică în următoarele cazuri:
(a)
atunci când peștele este considerat impropriu pentru consumul uman din alte motive decât dimensiunea sau
(b)
în ultima parte a unei campanii de pescuit, atunci când spațiul poate fi insuficient pentru stocarea întregii cantități de ton capturate în această parte a campaniei.
(5) Se interzic pescuitul de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) din zona Convenției CITT și reținerea la bord, transbordarea, stocarea, oferirea spre vânzare, vânzarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe în respectiva zonă.
(6) Atunci când exemplare din speciile menționate la alineatul (5) sunt capturate accidental, acestea trebuie să nu fie vătămate. Ele trebuie să fie eliberate imediat de către operatorii navelor, care, de asemenea:
(a)
înregistrează numărul exemplarelor eliberate, indicând starea (moarte sau vii);
(b)
raportează informațiile menționate la litera (a) statului membru ai cărui resortisanți sunt. Statele membre transmit aceste informații Comisiei până la 31 ianuarie 2014.
Secțiunea 6
Zona Convenției SEAFO
Articolul 33
Interzicerea pescuitului de rechini de adâncime
În zona Convenției SEAFO este interzis pescuitul direcționat al următorilor rechini de adâncime:
-
batoizi (Rajidae);
-
rechin cu spini (Squalus acanthias);
-
rechini din specia (Etmopterus bigelowi);
-
rechini din specia (Etmopterus brachyurus);
-
marele rechin lanternă (Etmopterus princeps);
-
micul rechin lanternă (Etmopterus pusillus);
-
rechini din specia (Apristurus manis);
-
rechini din specia (Scymnodon squamulosus);
-
rechini de adâncime (Selachimorpha) din ordinul superior.
Secțiunea 7
Zona Convenției WCPFC
Articolul 34
Condiții pentru pescuitul de ton obez, ton cu aripioare galbene, ton dungat și ton alb din Pacificul de Sud
(1) Statele membre se asigură că numărul de zile de pescuit repartizat navelor de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton obez (Thunnus obesus), ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares) și ton dungat (Katsuwonus pelamis) în partea din zona Convenției WCPFC situată în marea liberă, între 20 ° N și 20 ° S, nu depășește 403 zile.
(2) Navele Uniunii nu vizează tonul alb din Pacificul de Sud (Thunnus alalunga) din zona Convenției WCPFC la sud de 20°S.
Articolul 35
Zona închisă pentru pescuitul cu FAD
(1) În partea din zona Convenției WCPFC situată între 20° N și 20° S, activitățile de pescuit ale navelor cu plasă-pungă care utilizează dispozitive de atragere a peștilor (fish aggregating device - FAD) sunt interzise între 1 iulie 2014 ora 00:00 și 31 octombrie 2014 ora 24:00. În cursul acestei perioade, navele cu plasă-pungă pot desfășura operațiuni de pescuit în acea parte a zonei Convenției WCPFC doar dacă la bordul acestora este prezent un observator care verifică faptul că, în niciun moment, nava:
(a)
nu lansează sau nu utilizează un FAD ori un dispozitiv electronic similar;
(b)
nu pescuiește bancuri de pești cu ajutorul FAD-urilor.
(2) Toate navele cu plasă-pungă care pescuiesc în partea zonei Convenției WCPFC menționată la alineatul (1) rețin la bord și debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton obez, de ton cu aripioare galbene și de ton dungat capturate.
(3) Alineatul (2) nu se aplică în următoarele cazuri:
(a)
în ultima parte a unei campanii de pescuit, atunci când spațiul este insuficient pentru stocarea întregii cantități;
(b)
atunci când peștele este impropriu pentru consumul uman din alte motive decât dimensiunea sau
(c)
în cazul unei defecțiuni grave a echipamentului de congelare.
Articolul 36
Zona de suprapunere între CITT și WCPFC
(1) Navele înscrise exclusiv în registrul WCPFC aplică măsurile prevăzute la articolele 34 și 37 atunci când pescuiesc în zona de suprapunere dintre CITT și WCPFC definită la articolul 4 litera (p).
(2) Navele înscrise deopotrivă în registrul WCPFC și în cel al CITT, precum și navele înscrise exclusiv în registrul CITT aplică măsurile stabilite la articolul 32 alineatul (1) litera (a) și alineatele (2)-(6) atunci când pescuiesc în zona de suprapunere dintre WCPFC și CITT definită la articolul 4 litera (p).
Articolul 37
Limitarea numărului de nave din Uniune autorizate să pescuiască pește-spadă
Numărul maxim de nave din Uniune autorizate să pescuiască pește-spadă (Xiphias gladius) în zonele situate la sud de paralela de 20° S din zona Convenției WCPFC este indicat în anexa VII.
Secțiunea 8
Marea Bering
Articolul 38
Interdicția de a pescui în zona de mare liberă din Marea Bering
Se interzice pescuitul de cod negru (Theragra chalcogramma) în zona de mare liberă din Marea Bering.
TITLUL III
POSIBILITĂȚI DE PESCUIT ÎN APELE UNIUNII PENTRU NAVELE DIN ȚĂRILE TERȚE
Articolul 39
TAC-uri
Navele de pescuit aflate sub pavilionul Norvegiei și navele de pescuit înmatriculate în Insulele Feroe sunt autorizate să efectueze capturi în apele Uniunii, în limitele TAC-urilor stabilite în anexa I la prezentul regulament și sub rezerva condițiilor prevăzute în prezentul regulament și în capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008.
Articolul 40
Autorizații de pescuit
(1) Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele țărilor terțe care pescuiesc în apele Uniunii este stabilit în anexa VIII.
(2) Peștele din stocurile pentru care sunt fixate TAC-uri nu este reținut la bord sau debarcat decât dacă aceste capturi au fost realizate de nave de pescuit ale unei țări terțe care au o cotă, iar respectiva cotă nu este epuizată.
Articolul 41
Interdicții
(1) Se interzic pescuitul, reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea următoarelor specii de către nave ale țărilor terțe:
(a)
rechin pelerin (Cetorhinus maximus) și rechin alb (Carcharodon carcharias) în apele Uniunii;
(b)
rechinul călugăr (Squatina squatina) în apele Uniunii;
(c)
complexul de specii (Dipturus cf. flossada și Dipturus cf. intermedia) de vulpe neagră (Dipturus batis) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X;
(d)
pisică de mare marmorată (Raja undulata) în apele Uniunii din subzonele ICES VI, IX și X și vulpe-de-mare albă (Raja alba) în apele Uniunii din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X;
(e)
rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în apele Uniunii;
(f)
Rhinobatidae în apele Uniunii din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII;
(g)
diavol-de-mare (Manta birostris) în apele Uniunii.
(2) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) nu sunt vătămate. Ele se eliberează imediat.
TITLUL IV
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 42
Procedura comitetului
(1) Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 43
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 ianuarie 2014.
Cu toate acestea, articolul 8 se aplică de la 1 februarie 2014.
Dispozițiile privind posibilitățile de pescuit prevăzute la articolele 24, 25 și 26 și în anexele IE și V pentru zona Convenției CCAMLR se aplică de la datele prevăzute la articolele și în anexele respective.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 20 ianuarie 2014.