NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 56/2013
ze dne 16. ledna 2013,
kterým se mění přílohy I a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první odstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla prevence, tlumení a eradikace přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u zvířat. Vztahuje se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz.
(2)
V čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 999/2001 se stanoví, že zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci je zakázáno. V čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení se tento zákaz rozšiřuje na jiná zvířata než přežvýkavce a omezuje se, pokud jde o krmení těchto zvířat produkty živočišného původu, podle přílohy IV uvedeného nařízení.
(3)
Příloha IV nařízení (ES) č. 999/2001 rozšiřuje zákaz podle čl. 7 odst. 1 na krmení nepřežvýkavých farmových zvířat s výjimkou krmení masožravých kožešinových zvířat mimo jiné zpracovanými živočišnými bílkovinami. Odchylně a za zvláštních podmínek příloha IV povoluje krmení nepřežvýkavých farmových zvířat některými zpracovanými živočišnými bílkovinami.
(4)
Článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (2) zakazuje krmení suchozemských zvířat určitého druhu, jiných než kožešinových zvířat, zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl zvířat stejného druhu nebo jejich částí. Uvedený článek rovněž zakazuje krmení chovaných ryb zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl chovaných ryb stejného druhu nebo jejich částí.
(5)
Dne 16. července 2010 bylo přijato sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané Druhý plán boje proti přenosné spongiformní encefalopatii (TSE) - Strategický dokument o přenosné spongiformní encefalopatii na období 2010-2015 (3). Nastiňuje oblasti možných budoucích změn v oblasti právních předpisů EU týkajících se TSE. Zdůrazňuje rovněž, že jakýkoli přezkum pravidel týkajících se TSE by měl být založen v prvé řadě na vědeckých stanoviscích a technických postupech týkajících se tlumení nákazy a prosazování nových opatření.
(6)
Uvedené sdělení se mimo jiné zaměřuje na revizi stávajícího zákazu vztahujícího se na krmiva stanoveného v právních předpisech Unie. Na základě obsahu dvou vědeckých stanovisek vydaných vědeckou komisí pro biologická nebezpečí Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) dne 24. ledna 2007 (4) a dne 17. listopadu 2007 (5) uvedené sdělení uznává, že u nepřežvýkavých hospodářských zvířat v přirozených podmínkách nebyly zjištěny žádné případy TSE a že riziko přenosu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) z nepřežvýkavců na nepřežvýkavce je zanedbatelné, pokud se zabrání vnitrodruhové recyklaci. Sdělení tak dochází k závěru, že o zrušení zákazu používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivu pro nepřežvýkavce lze uvažovat, ale při zachování stávajícího zákazu vnitrodruhové recyklace a pouze tehdy, pokud by byl dostupný validovaný analytický způsob určování druhu zvířete, ze kterého pochází zpracované živočišné bílkoviny, a bylo by zavedeno oddělené nakládání se zpracovanými živočišnými bílkovinami různých druhů zvířat.
(7)
Dne 29. listopadu 2010 přijala Rada závěry k danému sdělení (6). Tyto závěry uznávají, že zákaz používání zpracované živočišné bílkoviny v krmivech pro hospodářská zvířata má zásadní význam pro předcházení šíření BSE prostřednictvím krmivového řetězce a hraje tudíž klíčovou úlohu v omezení výskytu této choroby u skotu. Tyto závěry navíc za předpoklad jakéhokoli možného znovuzavedení používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivech jiných druhů nepřežvýkavců považují dostupnost účinných a validovaných testů k rozlišování zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z různých živočišných druhů a pečlivou analýzu rizik případného zmírnění opatření, pokud jde o zdraví zvířat a veřejné zdraví.
(8)
Dne 9. prosince 2010 přijala vědecká komise pro biologická nebezpečí EFSA vědecké stanovisko k revizi kvantitativního posouzení rizika nákazy BSE ze zpracovaných živočišných bílkovin (7). Dospěla k závěru, že „na základě údajů o sledování BSE v Evropské unii za rok 2009 a za předpokladu 0,1 % kontaminace (limit detekce zpracovaných živočišných bílkovin v krmivech) zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců a podle modelu EFSA QRA PAP (kvantitativního posouzení rizika zpracovaných živočišných bílkovin) by se odhadovaná průměrná celková roční míra infekčnosti BSE v krmivech určených pro skot v Unii rovnala 0,2 násobku hodnoty 50 % orální infekční dávky pro skot“. Podle jejího odhadu „by to znamenalo, že lze v populaci skotu v Unii očekávat méně než jedno další zvíře nakažené BSE za rok v horní mezi spolehlivosti 95 %“.
(9)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2011 o deficitu bílkovinných plodin v EU: jak vyřešit dlouhodobý problém? (8) vyzývá Komisi, aby Parlamentu a Radě předložila legislativní návrh s povolením využívat zpracované živočišné bílkoviny z jatečních odpadů na výrobu krmiva pro monogastrická zvířata (prasata a drůbež), jestliže složky pocházejí z masa, které bylo schváleno k lidské spotřebě, a jestliže se plně uplatňuje a kontroluje zákaz vnitrodruhové recyklace a nuceného kanibalismu.
(10)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2011 o právních předpisech EU v oblasti přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) a souvisejících kontrolách krmiv a potravin - provádění a výhled (9) podporuje, zejména s ohledem na stávající nedostatek bílkovin v Unii, návrh Komise na zrušení ustanovení právních předpisů Unie o zákazu krmení nepřežvýkavců zpracovanými živočišnými bílkovinami, a to pokud se tento krok bude vztahovat na nebýložravce a budou dodrženy určité podmínky.
(11)
Toto usnesení vyzývá k tomu, aby výrobní a sterilizační metody používané u zpracovaných živočišných bílkovin odpovídaly nejvyšším bezpečnostním normám a předpisům stanoveným v nařízení (ES) č. 1069/2009 a aby využívaly nejnovější a nejbezpečnější dostupné technologie. Vyzývá k tomu, aby zůstal v platnosti stávající zákaz vnitrodruhové recyklace, aby byly zcela odděleny kanály pro výrobu zpracovaných živočišných bílkovin z různých druhů a aby oddělení těchto výrobních kanálů bylo kontrolováno příslušnými orgány v členských státech a také Komisí. Navíc uvádí, že před provedením zrušení zákazu použití v krmivech budou jednotlivě pro každý druh zavedeny spolehlivé metody pro identifikaci druhového původu bílkovin v krmivech obsahujících zpracované živočišné bílkoviny, aby mohla být vyloučena vnitrodruhová recyklace a přítomnost zpracovaných živočišných bílkovin, a že bude zakázána výroba zpracovaných živočišných bílkovin z materiálů kategorie 1 či 2 a k výrobě zpracovaných živočišných bílkovin budou používány pouze materiály kategorie 3, které jsou vhodné k lidské spotřebě. Uvedené usnesení odmítá používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců i přežvýkavců v krmivech pro přežvýkavce.
(12)
Dne 9. března 2012 schválila referenční laboratoř Evropské unie pro živočišné proteiny v krmivech (EURL-AP) novou diagnostickou metodu založenou na DNA, která je schopna detekovat již velmi nízkou přítomnost materiálu z přežvýkavců v krmivech (10). Tuto metodu lze použít pro provádění pravidelných kontrol zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících zpracované živočišné bílkoviny s cílem ověřit, zda neobsahují bílkoviny pocházející z přežvýkavců.
(13)
V současné době neexistuje žádná validovaná diagnostická metoda schopná odhalit přítomnost materiálu pocházejícího z prasat nebo drůbeže v krmivech. Proto by v případě opětovného schválení používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z prasat v krmivu pro drůbež a používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z drůbeže v krmivu pro prasata nebylo možné kontrolovat správné dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace.
(14)
Produkce akvakultury nepředstavuje z hlediska dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace žádné riziko vzhledem k tomu, že se stávající požadavky na oddělenou manipulaci při používání rybí moučky v krmivech pro živočichy pocházející z akvakultury osvědčily.
(15)
S výjimkou rybí moučky a krmných směsí obsahujících rybí moučku, které jsou již pro krmení nepřežvýkavců povoleny, by proto měly být ke krmení živočichů pocházejících z akvakultury opětovně schváleny zpracované živočišné bílkoviny z nepřežvýkavců a krmiva obsahující tyto zpracované živočišné bílkoviny. Na odběr, přepravu a zpracování těchto výrobků by se měly vztahovat přísné požadavky, aby bylo zabráněno riziku křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců. Kromě toho by měly být prováděny pravidelné odběry vzorků a zkoušení zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících tyto zpracované živočišné bílkoviny za účelem ověření nepřítomnosti křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců.
(16)
Zákaz krmit živočichy pocházející z akvakultury zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců stanovený v příloze IV nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měl být zrušen. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie je vhodné nahradit celou přílohu IV přílohou IV uvedenou v příloze tohoto nařízení.
(17)
Bod 1 přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001 odkazuje na definice krmiv a vedlejších produktů živočišného původu, které nejsou určeny k lidské spotřebě, uvedené v právních aktech Unie, které byly mezitím zrušeny. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie by tyto odkazy měly být nahrazeny odkazy na příslušné definice obsažené v platných právních aktech. Příloha I nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna v souladu s přílohou tohoto nařízení.
(18)
Jelikož členské státy a hospodářské subjekty v krmivářském odvětví potřebují dostatek času, aby přizpůsobily své kontrolní postupy novým požadavkům zavedeným tímto nařízením, nemělo by se toto nařízení použít bezprostředně po vstupu v platnost.
(19)
Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a IV nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2013.
REGULAMENTUL (UE) NR. 56/2013 AL COMISIEI
din 16 ianuarie 2013
de modificare a anexelor I și IV la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (1), în special articolul 23 primul paragraf,
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 999/2001 stabilește norme pentru prevenirea, controlul și eradicarea encefalopatiilor spongiforme transmisibile (EST) la animale. Acesta se aplică producției și introducerii pe piață a animalelor vii și a produselor de origine animală și, în anumite cazuri specifice, exportului acestora.
(2)
Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 999/2001 prevede că este interzisă hrănirea rumegătoarelor cu proteine provenite de la animale. Articolul 7 alineatul (2) din respectivul regulament extinde această interdicție la animale, altele decât rumegătoarele, și restricționează interdicția respectivă, referitor la hrănirea acestor animale cu produse de origine animală, în conformitate cu anexa IV la regulamentul respectiv.
(3)
Anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 extinde interdicția prevăzută la articolul 7 alineatul (1) la hrănirea animalelor de fermă nerumegătoare, cu excepția hrănirii animalelor carnivore pentru blană cu proteine animale prelucrate (PAP), printre altele. Prin derogare și în anumite condiții, anexa IV autorizează anumite PAP pentru hrana animalelor de fermă nerumegătoare.
(4)
Articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulament privind subprodusele de origine animală) (2) interzice hrănirea animalelor terestre dintr-o anumită specie, altele decât animalele pentru blană, cu PAP care provin din cadavre sau părți de cadavre de animale din aceeași specie. De asemenea, articolul menționat interzice hrănirea peștilor de crescătorie cu PAP care provin din cadavre sau părți de cadavre ale altor pești de crescătorie din aceeași specie.
(5)
Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu - Foaie de drum nr. 2 pentru EST - Document de strategie privind encefalopatiile spongiforme transmisibile pentru 2010-2015 (3) a fost adoptată la 16 iulie 2010. Aceasta subliniază domeniile în care ar putea fi aduse eventualele modificări viitoare ale legislației Uniunii privind EST. De asemenea, comunicarea subliniază faptul că orice revizuire a normelor privind EST ar trebui să se bazeze, în principal, pe avize științifice și pe aspecte tehnice legate de controlul și aplicarea noilor măsuri.
(6)
Comunicarea menționată se referă, printre altele, la revizuirea normelor actuale de interdicții referitoare la hrănirea animalelor prevăzute în legislația Uniunii. Pe baza conținutului a două avize științifice emise de Grupul pentru pericole biologice (BIOHAZ) al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 24 ianuarie 2007 (4) și, respectiv, la 17 noiembrie 2007 (5), comunicarea evidențiază faptul că în condiții naturale nu au fost identificate cazuri de EST la animalele de fermă nerumegătoare și că riscul transmiterii encefalopatiei spongiforme bovine (ESB) de la nerumegătoare la nerumegătoare este neglijabil, atât timp cât reciclarea intraspecifică este evitată. În consecință, comunicarea concluzionează că ridicarea interdicției privind utilizarea PAP provenite de la animale nerumegătoare în hrana nerumegătoarelor ar putea fi luată în considerare, însă fără ridicarea interdicției existente privind reciclarea intraspecifică și numai dacă sunt disponibile tehnici analitice validate pentru a determina speciile de la care provin PAP și dacă este implementat un circuit corect al PAP provenite de la specii diferite.
(7)
La 29 noiembrie 2010, Consiliul a adoptat concluziile cu privire la această comunicare (6). Concluziile respective recunosc importanța fundamentală a interzicerii utilizării PAP în hrana animalelor de fermă pentru prevenirea transmiterii ESB prin intermediul lanțului alimentar animal, aceasta jucând, prin urmare, un rol esențial în reducerea incidenței acestei boli în populația de bovine. În plus, aceste concluzii consideră că o condiție prealabilă pentru orice reintroducere posibilă a utilizării de PAP provenite de la animale nerumegătoare în hrana pentru alte specii nerumegătoare ar trebui să fie disponibilitatea unor teste eficiente și validate care să facă distincția între PAP originare de la diferite specii și, de asemenea, să fi fost efectuată o analiză atentă a riscurilor de relaxare a legislației în ceea ce privește sănătatea animală și publică.
(8)
La 9 decembrie 2010, Grupul BIOHAZ al EFSA a adoptat un aviz științific privind revizuirea evaluării cantitative a riscului de ESB prezentat de proteinele animale prelucrate (PAP) (7). Aceasta a concluzionat că „pe baza datelor din 2009 de supraveghere a ESB din Uniune, presupunând o contaminare 0,1 % (limita de detecție a PAP în hrana pentru animale) cu PAP provenite de la animale nerumegătoare și în conformitate cu modelul EFSA de evaluare cantitativă a riscului prezentat de PAP, infecțiozitatea totală medie estimată cu ESB care ar putea intra în alimentele bovinelor pe an în Uniune ar fi echivalentă cu 0,2 doze infectante 50 %, pentru bovine, pe cale orală”. Acesta a estimat că „acest lucru înseamnă că se preconizează mai puțin de un animal suplimentar infectat cu ESB în populația bovină din Uniune, pe an, cu o limită de încredere superioară de 95 %”.
(9)
Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2011 referitoare la deficitul de proteaginoase în UE: Care este soluția la o veche problemă? (8), invită Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului o propunere legislativă de autorizare a utilizării PAP obținute din deșeurile de la sacrificarea animalelor pentru producția de furaje destinate animalelor monogastrice (porcine și păsări), cu condiția ca ingredientele să provină din carne care a fost aprobată pentru consumul uman și ca interdicția privind reciclarea intraspecifică și canibalismul forțat să fie deplin implementată și controlată.
(10)
Rezoluția Parlamentului European din 6 iulie 2011 privind encefalopatiile spongiforme transmisibile (EST) și controalele conexe asupra alimentelor și a hranei pentru animale - punere în aplicare și perspective (9) sprijină, mai ales în lumina deficitului de proteaginoase existent în Uniune, intenția Comisiei de a elimina din legislația Uniunii dispozițiile referitoare la interdicția privind hrănirea cu PAP a animalelor nerumegătoare, cu condiția ca aceasta să fie aplicabilă neierbivorelor și în anumite condiții.
(11)
Rezoluția respectivă menționează că metodele de producție și sterilizare utilizate pentru proteinele animale prelucrate trebuie să fie în conformitate cu cele mai înalte standarde de siguranță și cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, utilizând cele mai noi și mai sigure tehnologii disponibile. Aceasta propune ca interdicțiile existente privind reciclarea intraspecifică să rămână în vigoare, canalele de producție ale PAP derivate de la specii diferite să fie complet separate, iar separarea acestor canale de producție să fie controlată de către autoritățile competente din statele membre și auditate de către Comisie. În plus, rezoluția precizează că, înainte de punerea în aplicare a ridicării interdicției privind hrănirea animalelor, trebuie să fie instituită o metodă fiabilă specifică pentru identificarea speciei de origine a proteinelor din hrana pentru animale care conține PAP, astfel încât reciclarea intraspecifică și prezența PAP să poată fi excluse, să fie interzisă producția de PAP din materiale de categoria 1 sau categoria 2 și doar materialele de categoria 3 destinate consumului uman să fie utilizate pentru producția de PAP. Rezoluția respectivă respinge utilizarea PAP derivate din nerumegătoare sau rumegătoare în hrana pentru rumegătoare.
(12)
La 9 martie 2012, laboratorul de referință al Uniunii Europene pentru proteinele animale din furaje (EURL-AP) a validat o nouă metodă de diagnostic bazată pe ADN care poate detecta un nivel foarte mic de materiale provenite de la rumegătoare care pot fi prezente în hrana pentru animale (10). Această metodă poate fi utilizată pentru efectuarea controalelor de rutină privind PAP și furajele combinate care conțin PAP pentru a controla absența proteinelor de rumegătoare.
(13)
În prezent, nu există o metodă de diagnosticare validată care să poată identifica în furaje prezența materialului provenit de la porcine sau păsări de curte. Prin urmare, nu ar fi posibilă controlarea aplicării corecte a interdicției privind reciclarea intraspecifică în cazul în care ar fi reautorizată utilizarea PAP de origine porcină în hrana păsărilor de curte și utilizarea PAP provenite de la păsări de curte în hrana pentru porci.
(14)
Producția prin acvacultură nu prezintă niciun motiv de îngrijorare cu privire la conformitatea cu interzicerea reciclării intraspecifice deoarece cerințele referitoare la canalele de utilizare a făinii de pește în hrana pentru animalele de acvacultură s-au dovedit deja eficiente.
(15)
Cu excepția făinii de pește și a furajelor combinate care conțin făină de pește, care sunt deja autorizate pentru hrana animalelor nerumegătoare, PAP provenite de la animale nerumegătoare și furajele care conțin astfel de PAP ar trebui, prin urmare, să fie reautorizate pentru hrănirea animalelor de acvacultură. Ar trebui să se aplice cerințe stricte în timpul colectării, transportului și prelucrării acestor produse pentru a se evita orice risc de contaminare încrucișată cu proteine de rumegătoare. În plus, ar trebui efectuate prelevări de probe și analize regulate a PAP și a furajelor combinate care conțin astfel de PAP pentru a verifica absența contaminării încrucișate cu proteine de rumegătoare.
(16)
Interdicția hrănirii animalelor de acvacultură cu PAP provenite de la animale nerumegătoare, astfel cum este prevăzută în anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 ar trebui, prin urmare, să fie eliminată. Din motive de claritate a legislației Uniunii, este oportun să se înlocuiască întreaga anexă IV cu anexa IV prevăzută în anexa la prezentul regulament.
(17)
Punctul 1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 se referă la definiții de alimente și subproduse de origine animală care nu sunt destinate consumului uman, prevăzute în actele juridice ale Uniunii care au fost între timp abrogate. Din motive de claritate a legislației Uniunii, aceste trimiteri ar trebui înlocuite cu trimiterile la definițiile respective conținute în acte juridice în vigoare. Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 ar trebui modificată în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
(18)
Deoarece statele membre și operatorii economici din sectorul hranei pentru animale au nevoie de timp suficient pentru a-și adapta procedurile de control la noile cerințe introduse prin prezentul regulament, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice imediat după intrarea sa în vigoare.
(19)
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 999/2001 ar trebui modificat în consecință.
(20)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Anexele I și IV la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 iunie 2013.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2013.