PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 796/2012
ze dne 30. srpna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1136/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 27,1 % a 47,4 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 26. dubna 2011 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo sdružení výrobců pákových mechanismů jménem tří výrobců v Unii (dále jen „žadatel“) představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby pákových mechanismů v Unii.
(3)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy, že by skončení platnosti opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existuje dostatek důkazů, oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 23. července 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž zástupce dotčené země.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(9)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR a dovozce, kteří nejsou ve spojení, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Jelikož se nepřihlásil žádný vyvážející výrobce v ČLR, který by Komisi poskytl informace uvedené v oznámení o zahájení řízení, a přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, neposkytl však Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, mělo se za to, že výběr vzorku není nutný.
(10)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze dvou společností z celkem šesti výrobců v Unii známých před zahájením řízení, které byly vybrány na základě jejich objemu prodeje a výroby dotčeného výrobku v roce 2010 a rovněž zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Proti navrhovanému vzorku nevznesla žádná zúčastněná strana námitky.
(11)
Komise zaslala dotazníky oběma výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozci, který se přihlásil, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od obou výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. Dovozce zmíněný v 9. bodě odůvodnění, který není ve spojení a který se přihlásil, neodpověděl na otázky pro výběr vzorku, ani neposkytl odpověď na dotazník.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko
b)
uživatel
-
HIT OFFICE spol. s r. o. Teplice, Česká republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek v původním nařízení, a to pákové mechanismy obvykle používané pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (dále jen „dotčený výrobek“), pocházející z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů. Pro účely tohoto šetření nejsou do definice dotčeného výrobku zahrnuty mechanismy kroužkových pořadačů zařazené do téhož kódu KN.
(15)
Toto přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a výrobek vyráběný v Unii výrobci v Unii stejné základní technické a fyzické vlastnosti a stejné užití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(17)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, při šetření nespolupracoval žádný ze známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení. Čínské orgány byly vyrozuměny o této skutečnosti a rovněž o možném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(18)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, která jsou uvedena níže, vycházet z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností a vyhledávače výrobků na internetu, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření (tj. žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku).
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(19)
Pro účely stanovení běžné hodnoty se v oznámení o zahájení řízení odkazovalo na použití srovnatelné země.
(20)
Co se týká vývozní ceny, jelikož vyvážející výrobci v ČLR ani dovozci na trh Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, nebyla Komise s to zjistit objem vývozu ani ceny na obchodním základě. Komise proto uvážila alternativní způsoby stanovení vývozní ceny.
(21)
Za prvé se zvažovalo, zda by jako alternativní způsob stanovení vývozních cen bylo možno použít údaje Eurostatu porovnané s jinými dostupnými údaji. Usuzovalo se, že tyto údaje nejsou vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(22)
Komise za druhé uvážila rovněž použití vývozních cen uvedených v žádosti o přezkum. Připomíná se, že tato metoda byla použita v původním šetření a že umožňuje srovnání podle jednotlivých typů. Faktury obsažené v žádosti o přezkum se však týkaly cen vývozu do ostatních třetích zemí.
(23)
Nebylo proto možné provést výpočet dumpingu na základě cen vývozu do Unie a zjistit existenci dumpingu. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(24)
Pokud jde o šetření týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu, analyzovány byly tyto prvky: vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí; výrobní kapacita, výroba a volná kapacita v ČLR a přitažlivost trhu Unie pro dovoz z ČLR.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí
(25)
Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení srovnána s cenami vývozu z ČLR.
3.1.1 Základ pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jelikož ČLR je hospodářství v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutno běžnou hodnotu stanovit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země) nebo ceny, za niž se výrobek prodává ze srovnatelné země do jiných zemí, včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V žádosti o přezkum podané výrobním odvětvím Unie byla uvedena řada výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii (konkrétně Indie, Írán a Thajsko). Po zahájení řízení Komise kontaktovala zmíněné výrobce a rovněž jiné potenciální výrobce v těchto zemích, jež bylo možno zjistit z veřejně dostupných zdrojů.
(28)
V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že pokud nebudou výrobci v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii spolupracovat, použije Komise jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii. Ceny skutečně zaplacené nebo splatné v Unii byly základem použitým při stanovení běžné hodnoty rovněž v původním šetření.
(29)
Žádná zúčastněná strana se nevyjádřila k vhodnosti výše uvedeného základu pro stanovení běžné hodnoty.
(30)
Žádný z výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii, na něž se Komise obrátila, se nerozhodl pro spolupráci při tomto šetření.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností neměla Komise jinou možnost, než použít jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii.
3.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (a jak bylo objasněno v 26. až 31. bodě odůvodnění) byla běžná hodnota stanovena pomocí skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, u nichž bylo zjištěno, že se jedná o ceny v běžném obchodním styku.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(34)
Nejprve se zjišťovalo, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do Unie. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, bylo nutno informace o celkovém objemu prodeje vyvezeném do Unie zjistit na základě dostupných údajů. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, údaje Eurostatu a ostatní statistické údaje se pro účely zjištění přetrvávání dumpingu nepovažovaly za vhodné, lze je však použít k určení úrovně dovozu do Unie (potřebné pro celkový objem vývozu z ČLR). Na tomto základě se mělo za to, že celkově byl domácí prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní. Jelikož vývozci v ČLR nespolupracovali, nebylo možno analyzovat reprezentativnost na základě jednotlivých typů.
(35)
Poté Komise přezkoumala, zda lze domácí prodej každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, tj. zda byly u každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku průměrné prodejní ceny stejné nebo vyšší než průměrné výrobní náklady, a tudíž ziskové.
(36)
Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej výrobců v Unii byl v průměru ziskový, a běžná hodnota byla poté stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku.
3.1.3 Vývozní cena
(37)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo shledáno, že nejvhodnějším základem jsou informace o cenách vývozu z ČLR do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum.
3.1.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi váženou průměrnou běžnou hodnotou a váženou průměrnou vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Toto srovnání prokázalo, že cena vývozu do třetích zemí uvedená v žádosti o přezkum je podstatně nižší než běžná hodnota (o více než 30 %). To naznačuje, že ceny do Unie budou velmi pravděpodobně dumpingové, pokud by byla opatření zrušena.
3.2 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(39)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházejí níže uvedené závěry především z informací obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(40)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se kapacita pro výrobu pákových mechanismů v ČLR odhaduje přinejmenším v rozmezí od 600 milionů do 700 milionů kusů, přičemž tento odhad je založen na informacích, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
(41)
Informace získané během šetření mimoto prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(42)
Žádná zúčastněná strana nepředložila ohledně výrobní kapacity v ČLR jiné připomínky a/nebo informace.
(43)
Na tomto základě je výrobní kapacita v ČLR přibližně o 170 % až 350 % vyšší než spotřeba v Unii a významně vyšší než výroba v Unii.
3.3 Výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců v ČLR
(44)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházely informace o skutečné výrobě a volné kapacitě především z údajů obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(45)
V žádosti o přezkum se výroba pákových mechanismů odhadovala na 200 až 400 milionů kusů a volná kapacita v rozmezí od 200 do 500 milionů kusů. Tato volná kapacita odpovídá přibližně spotřebě v Unii.
(46)
Po porovnání s veřejně dostupnými zdroji, pokud to bylo možné, bylo zjištěno, že poskytnuté odhady jsou přiměřené.
(47)
Pokud jde o volnou kapacitu, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, informace získané během šetření prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(48)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit přiměřeně závěr, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Jak je objasněno v 49. až 55. bodě odůvodnění, je velmi pravděpodobné, že by tato volná kapacita byla nasměrována na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
3.4 Přitažlivost trhu Unie
(49)
Informace shromážděné během tohoto přezkumu ukazují, že by trh Unie byl přitažlivým trhem pro dovoz pákových mechanismů z ČLR, pokud by byla opatření zrušena. Připomíná se, že před uložením platných opatření byla spotřeba v Unii značná a blížila se 400 milionům kusů. Dovoz z ČLR současně činil více než 200 milionů kusů, což představuje více než 50 % celkové spotřeby v Unii.
(50)
Šetření prokázalo, že poptávka Unie po pákových mechanismech je i nadále značná. Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila pouze mírně, jak je uvedeno v 63., 64. a 98. bodě odůvodnění, a trh Unie je i nadále celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy a představuje více než 50 % světového trhu.
(51)
Pro pákové mechanismy mimoto existuje jen málo jiných trhů, jež by pravděpodobně nebyly schopny absorbovat nadbytečnou kapacitu v ČLR.
(52)
Jak bylo zjištěno v 38. bodě odůvodnění, ze srovnání cen vývozu z ČLR do třetích zemí s cenami na trhu Unie vyplývá, že by v případě zrušení opatření byl trh Unie přitažlivý pro tento levný dovoz. Důvodem je rovněž skutečnost, že převládající ceny na trhu Unie jsou obvykle vyšší než ceny na ostatních vývozních trzích.
(53)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že by vývoz z ČLR byl nasměrován na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(54)
Veřejně dostupné informace o výrobcích v ČLR prokazují, že tyto společnosti často směrují svůj prodej především nebo výhradně na vývozní trhy.
(55)
Je třeba rovněž podotknout, že od uložení konečných opatření byla zaznamenána řada případů nesprávného zařazení dovážených pákových mechanismů, přičemž velké objemy samostatných pákových mechanismů a desek byly nahlášeny jako kompletní pákové pořadače. To mělo za následek nehrazení cla z tohoto dovozu. Toto nesprávné zařazování přimělo Výbor pro celní kodex (v listopadu 2010), aby v prohlášení objasnil, že pákové mechanismy dovezené za těchto podmínek je nutno nahlásit zvlášť. Je ještě příliš brzy na to, aby bylo možno zjistit, zda toto prohlášení mělo požadovaný účinek, a Komise hodlá situaci podrobně sledovat. Praxe však ukazuje, že navzdory opatřením je trh Unie pro vyvážející výrobce v ČLR i nadále přitažlivý.
3.5 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(56)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, srovnání cen při vývozu do ostatních třetích zemí, které byly uvedeny v žádosti o přezkum, s cenou na trhu Unie prokazuje velkou pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(57)
Vzhledem k značné výrobní kapacitě, která je v ČLR k dispozici, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objemy výroby a nasměrovat je na vývoz, pravděpodobným nízkým cenám tohoto vývozu a přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz lze přiměřeně předpokládat, že by zrušení opatření vedlo k vyššímu vývozu pákových mechanismů z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Během období přezkumného šetření vyrábělo pákové mechanismy v Unii šest známých výrobců, z nichž tři představovali žadatele v daném případě. V průběhu tohoto šetření se jako výrobci v Unii nepřihlásily žádné jiné společnosti. Usuzuje se proto, že těchto šest výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále jen „výrobní odvětví Unie“).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(59)
Pro účely analýzy újmy byly údaje získány ze statistik Eurostatu a jiných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici, žádosti o přezkum, odpovědí na dotazník a informací shromážděných během inspekcí na místě.
(60)
Makroekonomické ukazatele, a to výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, prodej v Unii a na třetích trzích, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jsou založeny na údajích, které poskytlo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti byly odpovědi na dotazník, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku, doplněny o údaje poskytnuté všemi ostatními výrobci v Unii.
(61)
Mikroekonomické ukazatele, a to zásoby, mzdy, prodejní ceny, ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, vycházejí z údajů, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož společnosti zařazené do vzorku představují více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii, považovali se pro účely tohoto přezkumu výrobci v Unii zařazení do vzorku za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. V zájmu zachování důvěrnosti citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení lze údaje týkající se obou společností zařazených do vzorku uvést pouze ve formě indexu.
(62)
Jelikož čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, jsou údaje o vývoji dovozní ceny a cenovém podbízení založeny na alternativních zdrojích, jako je žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné důvěrné statistické údaje, které měla Komise k dispozici, a rovněž na informacích shromážděných během inspekcí na místě. Údaje o dovozu vycházely ze žádosti o přezkum, která byla založena na údajích Eurostatu. Jelikož se tyto údaje týkaly i jiného dovozu než dotčeného výrobku, byly porovnány a náležitě upraveny na základě jiných důvěrných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici. Některé níže uvedené údaje jsou proto v zájmu ochrany důvěrných statistických údajů uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
2. Spotřeba na trhu Unie
(63)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu. Bylo zjištěno, že spotřeba v období přezkumného šetření byla v rozmezí od 200 do 350 milionů kusů.
(64)
Spotřeba pákových mechanismů v Unii v posuzovaném období klesla o 12 %. To lze částečně přičíst hospodářské krizi a rovněž měnící se struktuře spotřeby (např. prosazování ekologických kanceláří a elektronických podání, celkové snižování počtu administrativních pracovních míst).
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
OPŠ
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
3. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(65)
Jak je popsáno v tabulce 2, podíl na trhu se v posuzovaném období snížil o 54 %.
(66)
Od uložení antidumpingového cla v roce 2006 se čínský dovoz významně snížil, a to z 51 % podílu na trhu v období šetření v rámci původního šetření na 7 % až 15 % v období přezkumného šetření. Co se týká objemu dovozu z ČLR, ten byl v posuzovaném období kvůli platným antidumpingovým opatřením nízký. Kvůli omezenému vývozu pákových mechanismů z ostatních třetích zemí však byl čínský dovoz i nadále hlavním zdrojem celkového dovozu do Unie (v období přezkumného šetření 85 až 95 %). V posuzovaném období dovoz klesl o 59 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podíl dovozu na trhu Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4. Vývoj cen dovozu z ČLR a cenové podbízení
4.1 Vývoj cen
(67)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů nebylo možné zjistit přesnou dovozní cenu. Jak je objasněno v 21. bodě odůvodnění, důvodem je skutečnost, že se statistiky nepovažovaly za vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(68)
Usuzovalo se však, že ostatní důvěrné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici, jsou vhodné k určení celkového vývoje cen dovozu z ČLR. Vývoj dovozních cen prokazuje jejich růst v posuzovaném období.
Tabulka 3
Ceny dovozu dotčeného výrobku
2008
2009
2010
OPŠ
ČLR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4.2 Cenové podbízení
(69)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů byl výpočet cenového podbízení z důvodů objasněných v 37. bodě odůvodnění založen na cenách vývozu do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum. Úroveň cenového podbízení, která byla zjištěna orientačně, činí přibližně 20 %.
5. Objemy dovozu a podíly dovozu z ostatních třetích zemí na trhu
(70)
Hlavní výrobci pákových mechanismů ve světě se nacházejí v Unii a ČLR. Bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, jako je Indie, byl zanedbatelný a byl nižší než 1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Unii byl v posuzovaném období ve stejném rozmezí s výjimkou roku 2009. Pokles v roce 2009, který byl do jisté míry zapříčiněn světovou hospodářskou krizí, byl vyrovnán růstem v roce 2010.
(73)
Navzdory klesající tendenci prodeje v Unii se výrobcům v Unii (jak je objasněno v 75. až 77. bodě odůvodnění) podařilo zachovat v posuzovaném období úrovně výroby, jelikož byli schopni zvýšit svůj vývoz na třetí trhy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita mírně vzrostla kvůli investicím do dodatečné kapacity a modernizaci, kterou výrobci v Unii provedli v posuzovaném období. Využití kapacity bylo poměrně stálé a v roce 2009 vykázalo mírný pokles. Tento mírný pokles lze přičíst především dopadům světové hospodářské krize v uvedeném roce.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výrobní kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využití kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Objem prodeje v Unii
(75)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(76)
Prodej na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 4 %.
(77)
V roce 2009 klesl prodej o 11 %. Tento pokles je nutno přičíst dopadům světové hospodářské krize. V následujících letech prodej opět rostl a v období přezkumného šetření se přiblížil údajům z roku 2008.
d) Prodej na třetí trhy
(78)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie na třetí trhy a prokazují prudký nárůst tohoto prodeje v posuzovaném období.
Tabulka 7
Prodej do třetích zemí
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
e) Podíl na trhu
(79)
Navzdory poklesu prodeje v Unii se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření dosáhl rozpětí mezi 80 % a 93 %. Zvýšení podílu na trhu Unie bylo výsledkem snižování spotřeby na trhu Unie a nižšího podílu dovozu z ČLR na trhu.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
f) Růst
(80)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 12 %. Objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie klesl o 4 %. Podíl výrobců v Unii na trhu Unie vzrostl o 9 %.
g) Zaměstnanost
(81)
Zaměstnanost v dotyčném odvětví se v posuzovaném období v Unii snížila. Tento pokles souvisel s modernizací a mechanizací výrobního procesu ze strany výrobního odvětví Unie.
Tabulka 9
Zaměstnanost v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na zaměstnance za rok se v posuzovaném období vyvíjela kladně a v průběhu roku 2010 a v období přezkumného šetření byla stálá.
(83)
Toto zvýšení produktivity souvisí s procesem modernizace, který je popsán v 93. bodě odůvodnění.
Tabulka 10
Produktivita
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (v tis. ks/rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Připomíná se, že kvůli okolnostem popsaným v 19. až 23. bodě odůvodnění nebylo možno provést výpočet dumpingu. Pravděpodobnost obnovení dumpingu však byla zjištěna srovnáním běžné hodnoty stanovené podle průměrných prodejních cen výrobního odvětví Unie a vývozní ceny zjištěné na základě cen při vývozu do třetích zemí.
(85)
Analýza prokazuje, že se v důsledku uložení opatření na dumpingový dovoz výrobní odvětví Unie do značné míry zotavilo a platná opatření se ukázala jako účinná.
6.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(86)
Níže uvedené údaje představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(87)
Šetřením bylo prokázáno, že zásoby výrobního odvětví Unie nejsou vhodným ukazatelem pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie, jelikož stav zásob sezónně kolísá.
b) Mzdy
(88)
V posuzovaném období vzrostla průměrná mzda zaměstnance o 33 %.
Tabulka 12
Mzdy (náklady na zaměstnance)
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Prodejní ceny
(89)
Průměrné jednotkové ceny pákových mechanismů v Unii mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostly. Relativní pokles v roce 2010 oproti roku 2009 souvisí s kolísáním cen surovin.
Tabulka 13
Jednotková cena na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
d) Ziskovost
(90)
Níže uvedená rozpětí ziskovosti byla stanovena vyjádřením finančního výsledku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie, jako procentního podílu obratu dosaženého na trhu Unie.
Tabulka 14
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(91)
Před uložením konečných opatření v roce 2006 bylo výrobní odvětví Unie velmi ztrátové. Od té doby se hospodářská situace odvětví pákových mechanismů v posuzovaném období zlepšila, během období přezkumného šetření však zaostávala za cílovým ziskem ve výši 5 %, jenž byl stanoven v původním šetření.
e) Investice, návratnost investic a peněžní tok
(92)
Tendence v oblasti investic, návratnosti investic a peněžního toku jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 15
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(93)
Vzhledem k zotavení po uložení opatření v roce 2006 vynaložilo výrobní odvětví značné investice do modernizace a rozšíření výrobních zařízení, zejména v roce 2008 a 2009. Vyšší ziskovost se projevuje rovněž v lepším peněžním toku.
f) Schopnost získat kapitál
(94)
Při šetření nebyly zjištěny žádné zvláštní problémy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál.
6.3 Závěr ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie
(95)
Na základě výše uvedené analýzy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila a po uložení opatření v roce 2006 prokázalo výrobní odvětví svou životaschopnost. Vzhledem ke skutečnosti, že k výše zmíněnému pozitivnímu vývoji došlo až po uložení opatření, klesající zaměstnanosti a ziskovosti, která dosud zaostává za cílovou výší, se však usuzuje, že hospodářská situace výrobního odvětví je i nadále nejistá a zranitelná. Lze proto vyvodit závěr, že z důkazů vyplývá, že odstranění újmy je zcela nebo částečně zapříčiněno existencí opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(96)
Od uložení platných opatření se situace výrobního odvětví Unie značně zlepšila. Zjištění této analýzy však prokazují, že situace výrobního odvětví Unie je dosud nejistá a zranitelná.
(97)
Za této situace je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy za účelem přezkoumání, zda by v případě zrušení opatření předpokládaný vývoj z hlediska objemů a cen dovozu pocházejícího z ČLR současnou situaci zhoršil, jak je podrobně popsáno v 98. až 106. bodě odůvodnění.
(98)
Ve světě existují dva hlavní výrobci pákových mechanismů - ČLR a Unie. Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy, za ní následuje Jižní Amerika a Rusko. V ostatních zemích, jako je Indie, existují malí výrobci, ti se však soustředí na své domácí trhy. USA a Kanada používají jiné systémy archivace.
(99)
Připomíná se, že v ČLR existuje značná volná kapacita a že by výrobu pákových mechanismů v ČLR bylo možno snadno zvýšit, jak bylo objasněno v 45. až 48. bodě odůvodnění.
(100)
Připomíná se rovněž, že volná kapacita, která existuje v ČLR, odpovídá přibližně spotřebě v Unii (viz 45. bod odůvodnění).
(101)
Bylo také zjištěno, že by případný vyšší objem výroby pákových mechanismů v ČLR byl pravděpodobně vyvezen do Unie, pokud by byla opatření zrušena (viz 53. bod odůvodnění). To se zakládá na skutečnosti, že trh Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy s poměrně stálou spotřebou, a na skutečnosti, že převládající ceny na trhu Unie jsou celkově vyšší než na ostatních vývozních trzích (viz 52. bod odůvodnění). Je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že kromě Unie a ČLR neexistují žádné jiné významné vyvážející země, které by vyráběly pákové mechanismy.
(102)
Jak je zmíněno v 41. bodě odůvodnění, výrobní kapacitu v ČLR lze snadno zvýšit pouhým zajištěním dodatečných pracovních sil. Vývoz z ČLR by byl proto schopen pokrýt případné zvýšení spotřeby v Unii. Vzhledem k potenciálně nízké ceně čínského dovozu, jak prokazuje srovnání s cenami na trzích třetích zemí, a zjevně neomezené schopnosti dodávat za nízké ceny by v případě zrušení opatření nebylo výrobní odvětví Unie s velkou pravděpodobností s to využít případnou vyšší poptávku, což by mělo za následek významný úbytek podílu na trhu.
(103)
Na tomto základě je nutno očekávat, že případné budoucí významné zvýšení dovozu pákových mechanismů z ČLR do Unie bude mít vážné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo zmíněno výše, v případě zrušení opatření by byl objem dovozu pákových mechanismů z ČLR podle očekávání značný. Tento dovoz by se vší pravděpodobností vyvíjel na trhu Unie značný cenový tlak, a tudíž i tlak na výrobní odvětví Unie, jak naznačují údaje o výši cen na trzích třetích zemí. Podle dostupných údajů se odhaduje, že stávající čínské ceny jsou přibližně o 20 % nižší než ceny v Unii, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, což v případě zrušení opatření naznačuje velkou pravděpodobnost čínského dovozu za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny v Unii.
(104)
Přitažlivost trhu Unie pro čínské vývozce dokazují rovněž pokusy o nesprávné zařazení s cílem vyhnout se uloženým antidumpingovým opatřením (viz 55. bod odůvodnění).
(105)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do Unie za velmi nízké ceny, které by velmi pravděpodobně byly podstatně nižší než prodejní ceny Unie. To by způsobilo podstatnou újmu a zmařilo investice a úsilí o zotavení, které výrobní odvětví vynaložilo v minulých letech.
(106)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení platných opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(108)
Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(109)
V původním šetření se mělo za to, že přijetí opatření není v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena.
(110)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(111)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, jelikož by pomohlo zamezit tomu, aby bylo výrobní odvětví Unie vytlačeno z trhu značnými objemy dovozu z ČLR.
(112)
Je jednoznačně pravděpodobné, že by u značných objemů došlo k obnovení dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nebylo s to čelit. Výrobní odvětví Unie by proto mělo ze zachování stávajících antidumpingových opatření i nadále prospěch.
(113)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření uložených ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(114)
Jak bylo uvedeno výše, žádný ze zjištěných dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpovědi na dotazník. Dovozci pákových mechanismů jsou obvykle rovněž uživateli dotčeného výrobku, jelikož jej používají k výrobě pákových pořadačů.
(115)
V průběhu šetření se přihlásilo několik uživatelů, tj. výrobců pákových pořadačů. Pouze jeden uživatel poskytl odpověď na dotazník, kterou bylo vzhledem ke kvalitě poskytnutých údajů možné ověřit během inspekce na místě pouze do jisté míry.
(116)
Uživatel, u něhož se uskutečnila inspekce, uvedl, že by antidumpingová opatření měla být uložena rovněž na dovoz pákových pořadačů z ČLR. Tato tvrzení však nebyla doložena příslušnými důkazy.
(117)
Dva uživatelé vyslovili námitky proti zachování opatření. Jejich tvrzení však nebyla odůvodněna.
(118)
Analýza na druhou stranu rovněž prokázala, že pokud by se v důsledku zrušení opatření Číňané stali jedinými dodavateli pákových mechanismů, bylo by ohroženo rovněž postavení výrobců pákových pořadačů, jelikož na světovém trhu s pákovými mechanismy by neexistovala žádná hospodářská soutěž. Usuzovalo se proto, že stávající opatření přispějí k zachování rozmanitosti dodávek a hospodářské soutěže na světovém trhu s pákovými mechanismy, což je i v zájmu uživatelů.
(119)
Další tři uživatelé, kteří používají pouze pákové mechanismy vyrobené v Unii, byli neutrální a jeden z nich podpořil zachování opatření.
(120)
Jelikož náklady na pákový mechanismus představují pouze minimální procentní podíl maloobchodní ceny pákových pořadačů, nemají opatření prakticky žádný, ne-li vůbec žádný, dopad na cenu konečného výrobku (pákových pořadačů), a tudíž ani žádný dopad na konečné spotřebitele.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(121)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(122)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Tato podání a připomínky byly analyzovány, nevedly však ke změně nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o zachování antidumpingových opatření.
(123)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů používaných pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), pocházejících z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 a vyráběných níže uvedenými společnostmi s dodáním na hranice Unie před proclením se stanoví takto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všechny ostatní společnosti
47,4 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2012.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 796/2012 AL CONSILIULUI
din 30 august 2012
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1136/2006 (2) („regulamentul inițial”), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă de 27,1 % și de 47,4 % la importurile de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză („RPC”).
2. Cererea de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor
(2)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 26 aprilie 2011, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de către LAMMA (Asociația producătorilor de mecanisme cu levier) („solicitantul”) în numele a trei producători din Uniune, care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din totalul producției de mecanisme cu levier din Uniune.
(3)
Cererea a oferit suficiente dovezi potrivit cărora expirarea măsurilor instituite asupra importurilor de mecanisme cu levier originare din RPC ar conduce probabil la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(4)
Constatând, după consultarea Comitetului consultativ, existența unor dovezi suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 23 iulie 2011, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) („avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Ancheta
4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada luată în considerare
(5)
Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).
4.2. Părțile vizate de anchetă
(6)
Comisia a anunțat oficial solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din țara în cauză, importatorii neafiliați, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții țării în cauză despre deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
(7)
Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
(8)
Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, de importatori neafiliați și de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(9)
În ceea ce privește producătorii-exportatori din RPC și importatorii neafiliați, pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion reprezentativ, părțile respective au fost invitate să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Având în vedere faptul că niciun producător-exportator din RPC nu s-a făcut cunoscut și nu a furnizat Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere și că doar un importator neafiliat s-a făcut cunoscut, dar nu a furnizat Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere, eșantionarea nu a fost considerată necesară în niciunul dintre cele două cazuri.
(10)
În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Eșantionul era constituit din două societăți, dintre cei șase producători din Uniune care erau cunoscuți înainte de deschiderea anchetei, alese pe baza volumului lor de producție și de vânzări ale produsului în cauză în 2010, precum și pe baza localizării geografice în cadrul Uniunii. Eșantionul reprezenta peste 50 % din producția și vânzările totale estimate la nivelul Uniunii în cursul PAR. Părțile interesate au fost invitate să consulte dosarul și să prezinte observații privind oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 de zile de la data publicării avizului de deschidere. Niciuna dintre părțile interesate nu a contestat eșantionul propus.
(11)
Comisia a trimis chestionare celor doi producători din Uniune incluși în eșantion, importatorului care s-a făcut cunoscut și tuturor utilizatorilor cunoscuți ca fiind interesați.
(12)
Au fost primite răspunsuri la chestionare de la doi producători din Uniune incluși în eșantion și de la doi utilizatori. Importatorul neafiliat care s-a făcut cunoscut, menționat la considerentul 9, nu a răspuns nici la întrebările privind eșantionarea, nici la chestionar.
(13)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare în spațiile de lucru ale următoarelor părți interesate:
(a)
producători din Uniune:
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italia;
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovenia;
(b)
utilizator:
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Republica Cehă.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(14)
Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în regulamentul inițial, și anume mecanismele cu levier folosite în general pentru arhivarea foilor sau a altor documente în mecanisme pentru legarea foilor volante sau bibliorafturi care se încadrează în prezent la codul NC ex 8305 10 00 (cod TARIC 8305100050) („produsul în cauză”) și originare din Republica Populară Chineză. Respectivele mecanisme sunt compuse din arcuri metalice rezistente (în mod normal două) fixate pe un suport și prevăzute cu cel puțin un dispozitiv de deschidere care permite inserarea și îndosarierea foilor și a altor documente. Mecanismele pentru legarea foilor volante cu inele încadrate la același cod NC nu sunt incluse în definiția produsului în cauză în sensul prezentei anchete.
(15)
Prezenta anchetă de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul în cauză și produsul fabricat în Uniune de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări. Prin urmare, aceste produse au fost considerate produse similare, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(16)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă este probabil ca expirarea măsurilor existente să determine continuarea sau reapariția dumpingului.
1. Observații preliminare
(17)
Astfel cum s-a menționat la considerentul 9, niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi cunoscuți contactați la deschiderea anchetei nu a cooperat la anchetă. Autoritățile chineze au fost înștiințate cu privire la acest fapt. Acestea au fost, de asemenea, informate în ceea ce privește eventuala aplicare a articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază și au avut posibilitatea de a formula observații. Nu au fost primite observații cu privire la acest aspect.
(18)
Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului formulate în continuare au trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în special pe informațiile accesibile publicului, cum ar fi cele de pe site-urile internet oficiale ale societăților și datele despre produse obținute cu ajutorul motoarelor de căutare a produselor pe internet, informațiile din cererea de reexaminare și informațiile obținute de la părțile care au cooperat în cursul anchetei de reexaminare (și anume solicitanții și producătorii din Uniune incluși în eșantion).
2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
(19)
Pentru stabilirea valorii normale, în avizul de deschidere s-a sugerat utilizarea unei țări analoage.
(20)
În ceea ce privește prețul de export, din cauza lipsei de cooperare atât din partea producătorilor-exportatori din RPC, cât și a importatorilor neafiliați de pe piața Uniunii, Comisia nu a fost în măsură să stabilească volumul vânzărilor la export sau prețurile de vânzare la export pe o bază comercială. În această privință, Comisia a avut în vedere mijloace alternative pentru a determina prețul de export.
(21)
În primul rând, s-a examinat dacă datele Eurostat, confruntate cu alte date disponibile, ar putea fi utilizate ca un mijloc alternativ de a stabili prețurile de export. Datele respective au fost considerate inadecvate în măsura în care una dintre surse acoperea, pe lângă produsul în cauză, și alte importuri, iar celelalte surse nu permiteau efectuarea unei comparații în funcție de tip a prețurilor de export cu prețurile practicate de industria din Uniune.
(22)
În al doilea rând, Comisia a avut în vedere, de asemenea, posibilitatea de a utiliza prețurile de export conținute în cererea de reexaminare. Se reamintește faptul că această metodologie a fost utilizată în ancheta inițială și că ea permite realizarea unei comparații în funcție de tip. Cu toate acestea, facturile conținute în cererea de reexaminare se referă la prețurile de export către alte țări terțe.
(23)
În consecință, calcularea dumpingului nu a putut fi realizată pe baza prețurilor de export către Uniune și nu s-a putut stabili, în urma unei examinări pozitive, existența unui dumping. Prin urmare, ancheta s-a concentrat pe probabilitatea reapariției dumpingului.
3. Probabilitatea reapariției dumpingului
(24)
În ceea ce privește ancheta referitoare la probabilitatea reapariției dumpingului, au fost analizate următoarele elemente: relația dintre valoarea normală și prețurile de export către țările terțe; capacitatea de producție, producția și capacitatea de rezervă în RPC; și atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește importurile din RPC.
3.1. Relația dintre valoarea normală și prețurile de export către țările terțe
(25)
Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori din RPC, valoarea normală a fost comparată cu prețurile de export din RPC în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
3.1.1. Baza de determinare a valorii normale
(26)
Întrucât RPC este o economie în tranziție, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată („țara analoagă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analoagă către alte țări, inclusiv către Uniune sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau plătibil în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.
(27)
Cererea de reexaminare depusă de industria din Uniune a enumerat o serie de producători din țări cu economie de piață din afara Uniunii (și anume India, Iran și Thailanda). La deschiderea anchetei, Comisia a contactat în mod corespunzător acești producători, precum și alți producători potențiali din țările respective care au putut fi identificați din surse disponibile în mod public.
(28)
Avizul de deschidere prevedea că, în cazul în care nu se obține cooperarea producătorilor din țările cu economie de piață din afara Uniunii, Comisia are în vedere utilizarea prețurilor plătite efectiv sau plătibile în Uniune ca bază pentru determinarea valorii normale. Într-adevăr, prețurile plătite efectiv sau plătibile în Uniune au constituit baza utilizată pentru determinarea valorii normale în cursul anchetei inițiale.
(29)
Nicio parte interesată nu a formulat observații privind oportunitatea alegerii bazei menționate anterior pentru determinarea valorii normale.
(30)
Niciunul dintre producătorii din țările cu economie de piață din afara Uniunii, care au fost contactați de către Comisie, nu a hotărât să coopereze la prezenta reexaminare.
(31)
În contextul descris anterior, Comisia nu a avut altă soluție decât să se bazeze pe prețurile plătite efectiv sau plătibile în Uniune pentru a determina valoarea normală.
3.1.2. Valoarea normală
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază și astfel cum se precizează la considerentele 26-31, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului plătit efectiv sau plătibil în Uniune pentru produsul similar în cursul operațiunilor comerciale obișnuite.
(33)
Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită ca fiind prețul de vânzare mediu ponderat de pe piața internă practicat de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții independenți.
(34)
Mai întâi, s-a stabilit dacă vânzările de produs similar efectuate pe piața internă de către producătorii din Uniune incluși în eșantion către clienți independenți au fost reprezentative în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezintă cel puțin 5 % din volumul total de vânzări ale produsului în cauză exportat către Uniune. Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori din RPC, volumul total al vânzărilor la export în Uniune a trebuit să fie determinat pe baza datelor disponibile. Astfel cum s-a menționat la considerentul 21, datele Eurostat și alte statistici au fost considerate inadecvate pentru stabilirea continuării dumpingului. Cu toate acestea, datele respective pot fi folosite pentru a indica nivelul importurilor în Uniune (necesar pentru determinarea volumului total de exporturi din RPC). Pe această bază, vânzările realizate pe piața internă de către producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost considerate ca fiind, în general, suficient de reprezentative în cursul PAR. Din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor din RPC, nu a fost posibil să se analizeze reprezentativitatea în funcție de tip.
(35)
Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale fiecărui producător din Uniune inclus în eșantion ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cursul operațiunilor comerciale normale, adică dacă pentru fiecare producător din Uniune inclus în eșantion prețurile de vânzare medii sunt egale sau mai mari decât costurile medii de producție și, prin urmare, rentabile.
(36)
Pe această bază s-a stabilit că vânzările producătorilor din Uniune au fost în medie rentabile, iar valoarea normală a fost, prin urmare, determinată pe baza prețurilor de vânzare medii ponderate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
3.1.3. Prețul de export
(37)
În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, s-a considerat că cea mai adecvată bază ar fi informațiile privind prețurile de export din RPC către țările terțe conținute în cererea de reexaminare.
3.1.4. Comparație
(38)
Comparația dintre valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică. Această comparație a demonstrat că prețul de export către țările terțe conținut în cererea de reexaminare era în mod semnificativ mai scăzut decât valoarea normală (cu peste 30 %). Aceasta indică faptul că este foarte probabil ca prețurile exporturilor către Uniune să facă obiectul unui dumping în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
3.2. Capacitatea de producție a producătorilor-exportatori
(39)
Având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, concluziile următoare se bazează în principal pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare, care au fost confruntate, de fiecare dată când a fost posibil, cu informațiile disponibile în mod public.
(40)
Pe această bază, s-a constatat că, în RPC, capacitatea de producție de mecanisme cu levier se estimează a fi situată, conform informațiilor furnizate de industria din Uniune, cel puțin între 600 de milioane și 700 de milioane de bucăți.
(41)
În plus, informațiile obținute în cursul anchetei arată că în RPC capacitatea de producție de mecanisme cu levier poate fi sporită cu ușurință în cazul în care se înregistrează o creștere la nivelul cererii, inter alia, prin angajarea de mână de lucru suplimentară și prin investiții limitate în utilaje.
(42)
Nicio parte interesată nu a prezentat alte observații și/sau informații în ceea ce privește capacitatea de producție în RPC.
(43)
Pe această bază, s-a constatat că în RPC capacitatea de producție este cu aproximativ 170 %-350 % mai mare decât consumul din Uniune și semnificativ mai mare față de producția din Uniune.
3.3. Producția și capacitatea de rezervă ale producătorilor-exportatori din RPC
(44)
Având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, informațiile cu privire la producția reală și capacitatea de rezervă s-au bazat în principal pe datele cuprinse în cererea de reexaminare, confruntate, de fiecare dată când a fost posibil, cu informațiile disponibile în mod public.
(45)
În cererea de reexaminare, producția de mecanisme cu levier a fost estimată la 200-400 de milioane de bucăți, iar capacitatea de rezervă la 200-500 de milioane de bucăți. Această capacitate de rezervă corespunde în linii mari consumului din Uniune.
(46)
Estimările prezentate au fost considerate rezonabile după ce au fost confruntate, de fiecare dată când a fost posibil, cu sursele de informații disponibile în mod public.
(47)
În ceea ce privește capacitatea de rezervă, astfel cum se menționează la considerentul 41, informațiile obținute în cursul anchetei arată că în RPC capacitatea de producție de mecanisme cu levier poate fi sporită cu ușurință în cazul în care se înregistrează o creștere la nivelul cererii, printre altele, prin angajarea de mână de lucru suplimentară și prin investiții limitate în utilaje.
(48)
Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona în mod rezonabil că există o capacitate de rezervă semnificativă în RPC. Astfel cum se precizează la considerentele 49-55, există o probabilitate mare ca, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, o astfel de capacitate de rezervă să fie direcționată către piața Uniunii.
3.4. Atractivitatea pieței Uniunii
(49)
Informațiile colectate în cursul prezentei reexaminări arată că piața Uniunii ar fi atractivă pentru importurile de mecanisme cu levier din RPC, în cazul în care măsurile ar fi abrogate. Se reamintește faptul că înainte de instituirea măsurilor în vigoare, consumul în Uniune a fost substanțial, apropiindu-se de 400 de milioane de bucăți. În același timp, importurile din RPC au depășit 200 de milioane de bucăți, reprezentând peste 50 % din totalul consumului la nivelul Uniunii.
(50)
Ancheta a demonstrat că cererea de mecanisme cu levier în Uniune a rămas semnificativă. Consumul din Uniune a înregistrat o ușoară scădere în cursul perioadei luate în considerare, astfel cum s-a constatat la considerentele 63, 64 și 98, iar piața Uniunii rămâne cea mai importantă piață din lume pentru mecanismele cu levier, reprezentând peste 50 % din piața mondială.
(51)
În plus, mai există alte câteva piețe pentru mecanismele cu levier, care nu vor putea, probabil, să absoarbă capacitatea excedentară a RPC.
(52)
Mai mult, astfel cum s-a constatat la considerentul 38, o comparație a prețurilor de export ale produselor din RPC destinate țărilor terțe cu prețurile practicate pe piața Uniunii arată că, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, piața Uniunii ar fi atractivă pentru astfel de importuri la preț redus. Această situație se explică și prin faptul că prețurile practicate sunt, în general, mai ridicate pe piața Uniunii decât pe celelalte piețe de export.
(53)
Având în vedere considerentele de mai sus, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, este probabil ca exporturile din RPC să fie direcționate către piața Uniunii.
(54)
Informațiile disponibile în mod public în legătură cu producătorii din RPC arată că, deseori, aceste întreprinderi își direcționează în principal sau în mod exclusiv vânzările către piața de export.
(55)
În cele din urmă, ar trebui să se constate faptul că, de la instituirea măsurilor definitive, au fost observate o serie de cazuri de clasificare eronată a importurilor de mecanisme cu levier, volume considerabile de mecanisme cu levier și de coperți importate separat fiind declarate ca bibliorafturi complete. Prin urmare, nu a fost plătită nicio taxă pentru aceste importuri. Aceste erori de clasificare au determinat Comitetul Codului vamal (în noiembrie 2010) să precizeze într-o declarație faptul că mecanismele cu levier importate în astfel de circumstanțe trebuie să fie declarate separat. Este prea devreme pentru a stabili dacă respectiva declarație a avut efectul necesar și Comisia intenționează să monitorizeze îndeaproape situația. Cu toate acestea, în practică, există dovezi suplimentare potrivit cărora, în pofida măsurilor luate, piața Uniunii continuă să fie atractivă pentru producătorii-exportatori din RPC.
3.5. Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului
(56)
Astfel cum s-a menționat la considerentul 38, o comparație între prețurile de export către alte țări terțe, conținute în cererea de reexaminare, și prețurile practicate pe piața Uniunii indică faptul că este foarte probabil ca dumpingul să reapară.
(57)
În plus, având în vedere capacitatea de producție semnificativă disponibilă în RPC, capacitatea producătorilor chinezi de a-și mări rapid volumele de producție și de a le direcționa către export, probabilitatea ca aceste produse să fie exportate la prețuri mici și atractivitatea pieței Uniunii pentru astfel de exporturi, este rezonabil să se presupună că abrogarea măsurilor ar duce la o creștere a exporturilor la prețuri de dumping de mecanisme cu levier din RPC către Uniune.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(58)
În cursul PAR, mecanismele cu levier au fost fabricate în Uniune de șase producători cunoscuți, trei dintre aceștia fiind solicitanții din cazul de față. Nicio altă societate nu s-a făcut cunoscută ca fiind producător din Uniune în cursul acestei anchete. Prin urmare, se consideră că acești șase producători reprezintă industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază („industria din Uniune”).
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Observație preliminară
(59)
În scopul analizei prejudiciului au fost obținute date pornind de la statisticile Eurostat și de la alte surse statistice aflate la dispoziția Comisiei, de la cererea de reexaminare, de la răspunsurile la chestionar și de la informațiile culese în cursul vizitelor de verificare.
(60)
Indicatorii macroeconomici, și anume producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, vânzările în Uniune și către piețele țărilor terțe, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă și productivitatea, amploarea marjei de dumping reale și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare se bazează pe datele prezentate de către industria din Uniune. În acest context, răspunsurile la chestionar obținute de la doi producători din Uniune incluși în eșantion au fost completate de informațiile furnizate de toți ceilalți producători din Uniune.
(61)
Indicatorii microeconomici, și anume stocurile, salariile, prețurile de vânzare, rentabilitatea, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capitaluri se bazează pe datele furnizate de doi producători din Uniune incluși în eșantion. Având în vedere faptul că societățile incluse în eșantion reprezintă peste 50 % din producția și vânzările totale estimate ale Uniunii, producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost considerați ca fiind reprezentativi pentru industria din Uniune în sensul prezentei reexaminări. Datele referitoare la cele două societăți incluse în eșantion nu pot fi furnizate decât sub formă de indici, astfel încât să se păstreze confidențialitatea informațiilor comerciale sensibile, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.
(62)
Din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi și a importatorilor independenți, evoluția prețurilor de import și a subcotării se bazează pe alte surse, cum ar fi cererea de reexaminare, datele Eurostat și alte statistici confidențiale aflate la dispoziția Comisiei, precum și pe informațiile culese în timpul vizitelor de verificare. Datele privind importurile s-au bazat pe cererea de reexaminare care a avut la bază, la rândul ei, datele Eurostat. Dat fiind faptul că aceste date se referă, de asemenea, la alte importuri decât cele privind produsul în cauză, ele au fost confruntate cu alte surse statistice confidențiale aflate la dispoziția Comisiei și ajustate în funcție de acestea. Prin urmare, unele cifre de mai jos sunt prezentate sub formă de indici sau intervale pentru a proteja statisticile confidențiale.
2. Consumul de pe piața Uniunii
(63)
Consumul din Uniune a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii și pe baza importurilor. S-a stabilit că în timpul PAR consumul s-a situat între 200 și 350 de milioane de bucăți.
(64)
Consumul de mecanisme cu levier din Uniune a scăzut cu 12 % în cursul perioadei luate în considerare. Această scădere ar putea fi parțial cauzată de criza economică, precum și de schimbarea modelelor de consum (de exemplu, promovarea „biroului ecologic” și a utilizării unor clasoare în format electronic, reducerea generală a locurilor de muncă din sectorul administrativ).
Tabelul 1
Consumul
2008
2009
2010
PAR
Volum
Indice (2008 = 100)
100
84
90
88
Sursa:
Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare, datele Eurostat și alte surse statistice aflate la dispoziția Comisiei.
3. Volumul și cota de piață a importurilor din RPC
(65)
Conform descrierii din tabelul 2 de mai jos, cota de piață a scăzut cu 54 % în cursul perioadei luate în considerare.
(66)
În plus, după instituirea taxelor antidumping în 2006, importurile din China au scăzut considerabil de la o cotă de piață de 51 % în cursul perioadei de anchetă inițială la una situată între 7 % și 15 % în cursul PAR. În ceea ce privește volumul importurilor din RPC, acesta a rămas scăzut în decursul perioadei luate în considerare, datorită măsurilor antidumping în vigoare. Cu toate acestea, importurile chineze au continuat să reprezinte o parte importantă (între 85 % și 95 % în PAR) din totalul importurilor în Uniune, exporturile de mecanisme cu levier din alte țări terțe fiind limitate. În perioada luată în considerare, importurile au scăzut cu 59 %.
Tabelul 2
Importurile din RPC
2008
2009
2010
PAR
Volumul importurilor Indice (2008 = 100)
100
56
44
41
Cota de piață a importurilor Indice (2008 = 100)
100
66
48
46
Sursa:
Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare, datele Eurostat și alte surse statistice aflate la dispoziția Comisiei.
4. Evoluția prețurilor importurilor din RPC și subcotarea prețurilor
4.1. Evoluția prețurilor
(67)
Din cauza lipsei de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi și a lipsei surselor alternative, nu a fost posibil să se stabilească un preț de import precis. Astfel, după cum s-a precizat la considerentul 21, aceasta se datorează faptului că statisticile au fost considerate inadecvate în măsura în care una dintre surse acoperea, pe lângă produsul în cauză, și alte importuri, iar celelalte surse nu permiteau efectuarea unei comparații în funcție de tip a prețurilor de export cu prețurile practicate de industria din Uniune.
(68)
Cu toate acestea, se consideră că celelalte surse statistice confidențiale aflate la dispoziția Comisiei au fost adecvate pentru a indica evoluția generală a prețurilor importurilor din RPC. Evoluția prețurilor de import indică o creștere a prețurilor în cursul perioadei luate în considerare.
Tabelul 3
Prețurile importurilor produsului în cauză
2008
2009
2010
PAR
RPC
Indice
100
102
118
118
Sursa:
Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare, datele Eurostat și alte surse statistice aflate la dispoziția Comisiei.
4.2. Subcotarea prețurilor
(69)
Din cauza lipsei de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi și a lipsei surselor alternative, calcularea subcotării s-a bazat, din motivele menționate la considerentul 37, pe prețurile de export către țările terțe conținute în cererea de reexaminare. Nivelul subcotării, stabilit cu titlu indicativ, este de aproximativ 20 %.
5. Volumele de importuri și cotele de piață ale importurilor din alte țări terțe
(70)
Principalii producători de mecanisme cu levier din lume se află în Uniune și în RPC. Importurile din alte țări terțe, precum India, au fost considerate neglijabile, fiind de sub 1 %.
6. Situația economică a industriei din Uniune
(71)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
6.1. Elemente macroeconomice
(a) Producție
(72)
Volumul de producție din Uniune a rămas la același nivel în cursul perioadei luate în considerare, cu excepția anului 2009. Scăderea înregistrată în 2009 ca urmare, într-o oarecare măsură, a crizei economice globale a fost compensată de o creștere în 2010.
(73)
În ciuda tendinței de scădere a vânzărilor în Uniune, astfel cum se precizează la considerentele 75-77, producătorii din Uniune au putut menține nivelurile de producție în cursul perioadei luate în considerare, deoarece au reușit să crească exporturile către piețele terțe după cum se explică la considerentul 78.
Tabelul 4
Producția totală a Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Volum (mii de bucăți)
Producție
351 480
301 661
360 007
354 646
Indice (2008 = 100)
100
86
102
101
Sursa:
Răspunsuri la chestionar.
(b) Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(74)
Capacitatea de producție a crescut ușor datorită investițiilor în capacități suplimentare și modernizării efectuate de către producătorii din Uniune în cursul perioadei luate în considerare. Gradul de utilizare a capacității de producție a rămas relativ stabil, înregistrând o ușoară scădere în anul 2009. Această scădere ușoară este cauzată în primul rând de efectele crizei economice globale din cursul anului respectiv.
Tabelul 5
Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
2008
2009
2010
PAR
Volum (mii de bucăți)
Capacitatea de producție
452 407
453 323
465 984
465 401
Indice (2008 = 100)
100
100
103
103
Gradul de utilizare a capacității de producție
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Indice (2008 = 100)
100
86
99
98
Sursa:
Răspunsuri la chestionar.
(c) Volumul vânzărilor în Uniune
(75)
Cifrele de mai jos reprezintă volumul vânzărilor industriei din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii.
Tabelul 6
Vânzări către clienți independenți
2008
2009
2010
PAR
Volum (mii de bucăți)
315 715
281 281
309 941
304 444
Indice (2008 = 100)
100
89
98
96
Sursa:
Răspunsuri la chestionar.
(76)
Vânzările în Uniune au scăzut cu 4 % în perioada luată în considerare.
(77)
În 2009, vânzările au scăzut cu 11 %. Această scădere este atribuită efectelor crizei economice globale. În anii următori, vânzările s-au redresat și s-au apropiat de cifrele înregistrate în 2008 în cursul PAR.
(d) Vânzările către piețe din țări terțe
(78)
Cifrele de mai jos reprezintă volumul vânzărilor industriei din Uniune către piețe din țări terțe și arată o creștere puternică a acestor vânzări în cursul perioadei luate în considerare.
Tabelul 7
Vânzări către țări terțe
2008
2009
2010
PAR
Volum (mii de bucăți)
26 750
42 105
59 221
57 148
Indice (2008 = 100)
100
157
221
214
Sursa:
Răspunsuri la chestionar.
(e) Cota de piață
(79)
În pofida scăderii înregistrate la nivelul vânzărilor în Uniune, cota de piață a industriei din Uniune a crescut cu 9 % în cursul perioadei luate în considerare, pentru a ajunge la un interval de 80 %-93 % în cursul PAR. Creșterea cotei de piață a Uniunii a fost rezultatul reducerii consumului în Uniune, precum și al scăderii cotei de piață a importurilor din RPC.
Tabelul 8
Cota de piață a Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Indice (2008 = 100)
100
106
109
109
Sursa:
Răspunsuri la chestionar, cererea de reexaminare, datele Eurostat și alte surse statistice aflate la dispoziția Comisiei.
(f) Creșterea
(80)
Între 2008 și PAR, consumul din Uniune a scăzut cu 12 %. Volumul vânzărilor efectuate de producătorii din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 4 %. Cota de piață a producătorilor din Uniune a crescut cu 9 %.
(g) Ocuparea forței de muncă
(81)
Ocuparea forței de muncă în cadrul sectorului a scăzut în Uniune în cursul perioadei luate în considerare. Această scădere a fost legată de modernizarea și mecanizarea procesului de producție de către industria din Uniune.
Tabelul 9
Ocuparea forței de muncă în Uniune
2008
2009
2010
PAR
Număr de angajați
710
588
561
552
Indice (2008 = 100)
100
83
79
78
Sursa:
Răspunsuri la chestionar.
(h) Productivitatea
(82)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție pe persoană angajată pe an, s-a dezvoltat în mod pozitiv în perioada luată în considerare și a rămas stabilă în 2010 și PAR.
(83)
Această creștere a productivității a fost legată de procesul de modernizare întreprins, care este descris la considerentul 93.
Tabelul 10
Productivitatea
2008
2009
2010
PAR
Productivitate (mii de bucăți/an)
495
513
642
642
Indice (2008 = 100)
100
104
130
130
Sursa:
Răspunsuri la chestionar.
(i) Amploarea marjei de dumping reale și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(84)
Se reamintește faptul că din cauza circumstanțelor descrise la considerentele 19-23, nu a putut fi efectuat niciun calcul al dumpingului. Cu toate acestea, probabilitatea reapariției dumpingului a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală stabilită pe baza prețurilor medii de vânzare ale industriei din Uniune și prețul de export stabilit pe baza prețurilor practicate față de țările terțe.
(85)
Analiza arată că industria din Uniune s-a redresat în mare măsură datorită instituirii de măsuri împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping, iar măsurile în vigoare se dovedesc a fi eficiente.
6.2. Elemente microeconomice
(a) Stocurile
(86)
Cifrele de mai jos reprezintă volumul stocurilor la sfârșitul fiecărei perioade.
Tabelul 11
Stocuri la închiderea exercițiului financiar
2008
2009
2010
PAR
Indice (2008 = 100)
100
43
61
83
Sursa:
Răspunsuri la chestionar.
(87)
Ancheta a arătat că stocurile deținute de industria din Uniune nu constituie un indicator pertinent pentru evaluarea situației economice a industriei din Uniune, deoarece nivelul stocurilor variază în funcție de sezon.
(b) Salariile
(88)
În cursul perioadei luate în considerare, salariul mediu pe angajat a crescut cu 33 %.
Tabelul 12
Salarii (cost pe angajat)
2008
2009
2010
PAR
Indice (2008 = 100)
100
116
133
133
Sursa:
Răspunsuri la chestionar.
(c) Prețurile de vânzare
(89)
Prețurile unitare medii ale mecanismelor cu levier în Uniune au crescut ușor în perioada 2008-PAR. Scăderea relativă înregistrată în 2010, în comparație cu 2009, este legată de fluctuația prețurilor materiilor prime.
Tabelul 13
Prețul unitar pe piața Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Indice (2008 = 100)
100
103
101
104
Sursa:
Răspunsuri la chestionar.
(d) Rentabilitatea
(90)
Marjele de rentabilitate indicate mai jos sunt stabilite prin exprimarea rezultatului financiar realizat de industria din Uniune în procentaj din cifra de afaceri obținută pe piața Uniunii.
Tabelul 14
Rentabilitatea
2008
2009
2010
PAR
Indice (2008 = 100)
100
107
105
104
Sursa:
Răspunsuri la chestionar.
(91)
Înainte de instituirea unor măsuri definitive în 2006, industria din Uniune a înregistrat pierderi deosebite. De atunci, situația economică a sectorului mecanismelor cu levier s-a îmbunătățit în cursul perioadei luate în considerare, rămânând totuși cu mult sub ținta de profit de 5 % stabilită în cadrul anchetei inițiale, în cursul PAR.
(e) Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități
(92)
Tabelul următor prezintă evoluția investițiilor, a randamentului investițiilor și a fluxului de lichidități.
Tabelul 15
Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități
2008
2009
2010
PAR
Investiții
Indice (2008 = 100)
100
152
41
51
Randamentul investițiilor
Indice (2008 = 100)
100
111
109
108
Fluxul de lichidități
Indice (2008 = 100)
100
291
247
236
Sursa:
Răspunsuri la chestionar.
(93)
În urma redresării, după impunerea de măsuri în 2006, industria a efectuat investiții semnificative în modernizarea și extinderea unităților de producție, în special în 2008 și 2009. Îmbunătățirea rentabilității se reflectă, de asemenea, în îmbunătățirea fluxului de lichidități.
(f) Capacitatea de a mobiliza capitaluri
(94)
Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă deosebită în ceea ce privește capacitatea industriei din Uniune de a mobiliza capitaluri.
6.3. Concluzie privind situația economică a industriei din Uniune
(95)
Pe baza analizei menționate anterior, situația economică a industriei din Uniune s-a îmbunătățit, industria dovedindu-se a fi viabilă după impunerea unor măsuri în 2006. Cu toate acestea, ținând seama de faptul că evoluțiile pozitive menționate anterior au avut loc doar după instituirea măsurilor, că ocuparea forței de muncă este în scădere, iar rentabilitatea se situează sub obiectivul fixat, se consideră că situația economică a industriei rămâne fragilă și vulnerabilă. Se poate concluziona, prin urmare, că, potrivit dovezilor, eliminarea prejudiciului se datorează, total sau parțial, existenței măsurilor.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(96)
De când au fost instituite măsurile în vigoare, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit în mod considerabil. Cu toate acestea, constatările prezentei analize arată că industria din Uniune rămâne în continuare fragilă și vulnerabilă.
(97)
În aceste împrejurări, este oportun să se efectueze o analiză a probabilității de reapariție a prejudiciului material, pentru a examina dacă - în ipoteza abrogării măsurilor - evoluțiile preconizate ale importurilor originare din RPC, în materie de volume și de prețuri, ar agrava situația din prezent, astfel cum se explică în continuare la considerentele 98-106.
(98)
Există doi mari producători de mecanisme cu levier în lume - RPC și Uniunea. Uniunea reprezintă cea mai mare piață pentru mecanismele cu levier la nivel mondial, urmată de America de Sud și Rusia. În alte țări, precum India, există producători mici, însă aceștia se concentrează pe piețele lor interne. SUA și Canada folosesc sisteme de îndosariere diferite.
(99)
Se reamintește faptul că în RPC există capacități de rezervă semnificative și că producția de mecanisme cu levier în RPC ar putea crește cu ușurință, după cum s-a precizat la considerentele 45-48.
(100)
Se reamintește, de asemenea, că în RPC capacitatea de rezervă disponibilă corespunde, în linii mari, consumului din Uniune (a se vedea considerentul 45).
(101)
S-a stabilit, de asemenea, că, dacă măsurile ar fi abrogate, este probabil ca orice creștere a producției de mecanisme cu levier în RPC să fie exportată în Uniune (a se vedea considerentul 53). Această observație se bazează pe faptul că piața Uniunii rămâne cea mai mare piață de desfacere din lume pentru mecanismele cu levier, cu un consum relativ stabil, dar și pe faptul că prețurile practicate sunt, în general, mai ridicate pe piața Uniunii decât pe alte piețe de export (a se vedea considerentul 52). De asemenea, ar trebui să se țină seama de faptul că, în afară de Uniune și RPC, nu există alte țări exportatoare semnificative care să producă mecanisme cu levier.
(102)
În plus, astfel cum s-a menționat la considerentul 41, capacitatea de producție în RPC poate crește cu ușurință prin simpla punere la dispoziție a unei forțe de muncă suplimentare. Prin urmare, exporturile din RPC ar putea să se adapteze unei eventuale creșteri a consumului din Uniune. Având în vedere prețul potențial scăzut al importurilor din RPC, astfel cum rezultă din comparația cu prețurile lor pentru piețele țărilor terțe, și capacitatea aparent nelimitată de a aproviziona la prețuri scăzute, ar fi foarte probabil ca industria din Uniune să nu poată profita de o creștere a cererii, ceea ce ar conduce la pierderi importante la nivelul cotei de piață în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
(103)
Pe această bază, se preconizează că, în condițiile oricărei creșteri semnificative pe viitor a importurilor de mecanisme cu levier din RPC către Uniune, ar exista consecințe negative grave asupra situației industriei din Uniune. Astfel cum s-a menționat mai sus, în ipoteza abrogării măsurilor, se preconizează că volumul importurilor de mecanisme cu levier din RPC va fi semnificativ. În plus, importurile respective ar exercita, foarte probabil, o presiune puternică asupra prețurilor de pe piața Uniunii și, astfel, asupra industriei din Uniune, după cum arată datele referitoare la nivelul prețurilor practicate pe piețele țărilor terțe. Într-adevăr, potrivit datelor disponibile, se estimează că prețurile actuale practicate de RPC sunt cu aproximativ 20 % mai mici decât prețurile practicate de Uniune, astfel cum se descrie în considerentul 69, ceea ce indică o probabilitate mare ca importurile chineze să se efectueze la prețuri în mod semnificativ mai mici decât prețurile Uniunii, dacă măsurile ar fi abrogate.
(104)
Atractivitatea pieței Uniunii pentru exportatorii chinezi este, de asemenea, accentuată de tentativele de clasificare eronată în vederea evitării măsurilor antidumping în vigoare (a se vedea considerentul 55).
(105)
Pe baza celor menționate anterior, este probabil ca expirarea măsurilor antidumping aplicate importurilor de mecanisme cu levier originare din RPC să atragă după sine o creștere accentuată a volumului de importuri în Uniune la prețuri foarte mici și net inferioare prețurilor de vânzare din Uniune. Această situație ar cauza un prejudiciu material și ar anula investițiile și eforturile de redresare depuse de industrie în ultimii ani.
(106)
Pe această bază, s-a concluzionat că abrogarea măsurilor în vigoare aplicabile importurilor de mecanisme cu levier originare din RPC ar determina, cel mai probabil, reapariția prejudiciului cauzat industriei din Uniune.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Observație preliminară
(107)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu.
(108)
Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor diferite implicate, și anume ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
(109)
În cadrul anchetei inițiale, adoptarea de măsuri a fost considerată ca nefiind contrară interesului Uniunii. De asemenea, ancheta actuală constituie o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și analizează o situație în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare.
(110)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziei conform căreia este probabil ca dumpingul și prejudiciul să reapară, există motive imperioase care ar conduce la concluzia că, în acest caz specific, nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile.
2. Interesul industriei din Uniune
(111)
Menținerea măsurilor antidumping pentru importurile din țara în cauză ar accentua posibilitatea ca industria din Uniune să atingă un nivel rezonabil de rentabilitate, întrucât, cu ajutorul lor, s-ar evita ca industria din Uniune să fie eliminată de pe piață ca urmare a volumului important al importurilor din RPC.
(112)
Într-adevăr, există, în mod clar, probabilitatea reapariției dumpingului prejudiciabil în cantități substanțiale, la care industria din Uniune nu ar putea face față. Prin urmare, menținerea măsurilor antidumping actuale ar continua să fie avantajoasă pentru industria din Uniune.
(113)
Prin urmare, se concluzionează că menținerea unor măsuri antidumping împotriva RPC ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.
3. Interesul importatorilor și al utilizatorilor
(114)
Astfel cum s-a menționat anterior, niciunul dintre importatorii neafiliați identificați nu a răspuns la chestionar. Importatorii de mecanisme cu levier sunt în mod normal, de asemenea, utilizatori ai produsului în cauză, deoarece îl utilizează pentru producerea de bibliorafturi.
(115)
Mai mulți utilizatori, și anume producătorii de bibliorafturi, s-au manifestat în cursul anchetei. Numai un utilizator a transmis un răspuns la chestionar care, având în vedere calitatea datelor transmise, nu s-a putut verifica decât într-o oarecare măsură în cursul vizitei de verificare.
(116)
Utilizatorul care a fost verificat a afirmat că măsurile antidumping ar trebui, de asemenea, să fie impuse asupra importurilor de bibliorafturi din RPC. Cu toate acestea, afirmațiile respective nu au fost susținute de dovezi.
(117)
Doi utilizatori și-au exprimat opoziția față de menținerea măsurilor. Totuși, afirmațiile lor nu au fost justificate.
(118)
Pe de altă parte, analiza a arătat, de asemenea, că, în cazul în care producătorii chinezi ar deveni singurii furnizori de mecanisme cu levier, ca urmare a abrogării măsurilor, poziția producătorilor de bibliorafturi ar fi, de asemenea, pusă în pericol din cauza dispariției concurenței pe piața mondială a mecanismelor cu levier. Prin urmare, s-a considerat că măsurile existente contribuie la varietatea ofertei și la existența unei concurențe pe piața mondială a mecanismelor cu levier, ceea ce, în cele din urmă, este în interesul utilizatorilor.
(119)
Alți trei utilizatori care utilizează doar mecanisme cu levier fabricate în Uniune au rămas neutri, iar unul dintre ei și-a manifestat sprijinul față de menținerea măsurilor.
(120)
Având în vedere faptul că costul mecanismelor cu levier reprezintă un procentaj minim din prețul de vânzare cu amănuntul al bibliorafturilor, măsurile nu au practic vreun efect, chiar niciunul, asupra prețului produsului final (bibliorafturile) și, prin urmare, niciun impact asupra consumatorilor finali.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(121)
Luând în considerare toți factorii de mai sus, se concluzionează că nu există motive convingătoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(122)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. Observațiile și argumentele au fost analizate, dar nu au condus la modificarea faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora s-a hotărât menținerea măsurilor antidumping actuale.
(123)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de mecanisme cu levier originare din RPC ar trebui menținute,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de mecanisme cu levier folosite în general pentru arhivarea foilor sau a altor documente în mecanisme pentru legarea foilor volante sau în bibliorafturi care se încadrează în prezent la codul NC ex 8305 10 00 (cod TARIC 8305100050) și originare din Republica Populară Chineză. Respectivele mecanisme sunt compuse din arcuri metalice rezistente (în mod normal două) fixate pe un suport și prevăzute cu cel puțin un dispozitiv de deschidere care permite introducerea și îndosarierea foilor și a altor documente.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate în continuare se stabilește după cum urmează:
Producător
Taxă antidumping
Cod adițional TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, China
27,1 %
A729
Toate celelalte societăți
47,4 %
A999
(3) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 30 august 2012.