ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 28. ledna 2014
o existenci nadměrného schodku v Chorvatsku
(2014/56/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na připomínky Chorvatska,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy o fungování EU, upřesněný v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1), které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, předpokládá rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku. Další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku obsahuje Protokol č. 12 o postupu při nadměrném schodku, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování EU. Podrobná pravidla a definice pro použití ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (2).
(4)
Podle čl. 126 odst. 5 Smlouvy o fungování EU usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, předloží stanovisko dotyčnému členskému státu a informuje o tom Radu.
(5)
Komise je s ohledem na svou zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 Smlouvy o fungování EU toho názoru, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 10. prosince 2013 předložila Chorvatsku takové stanovisko a informovala o tom Radu (3).
(6)
V čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že Rada má zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní, předtím než po celkovém zhodnocení rozhodne, zda nadměrný schodek existuje. V případě Chorvatska vede toto celkové zhodnocení k následujícím závěrům.
(7)
Na základě revize rozpočtu na rok 2013 a návrhu rozpočtu na rok 2014 (4), který chorvatská vláda přijala a zaslala chorvatskému parlamentu dne 14. listopadu 2013, plánují chorvatské orgány celkový schodek veřejných financí ve výši 5,5 % HDP za rok 2013 oproti 5 % HDP za rok 2012 a očekávají, že míra zadlužení se v roce 2014 nezmění a že se v letech 2015 a 2016 pouze mírně sníží. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2013, vydané 5. listopadu 2013, se celkový schodek veřejných financí pohybuje výrazně nad referenční hodnotou ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě již v roce 2013, a pokud nebudou přijata vyrovnávací opatření, přesáhne v letech 2013-2015 úroveň 6 % HDP. Jak ukazuje zpráva vypracovaná Komisí na základě čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, plánované a předpokládané schodky jsou nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě, a nikoli na úrovni, která by se jí blížila. Překročení referenční hodnoty lze považovat za výjimečné ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Částečně zejména vyplývá z prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Odhaduje se, že hospodářská aktivita od roku 2008, kdy dosahovala nejvyšší úrovně, poklesla téměř o 12 %. Podle odhadů reálný HDP v roce 2013 dále poklesne a teprve v roce 2014 se očekává mírné oživení. Na základě odhadu útvarů Komise vypočteného podle společně dohodnuté metodiky růst potenciálního produktu zaznamenal v roce 2009 stagnaci, v roce 2010 se dostal do záporných hodnot a od té doby se pohybuje v záporných číslech. Předpokládá se, že vypočtená mezera výstupu, jež je od roku 2009 záporná, se bude v posuzovaném období postupně zmenšovat, i když až do roku 2015 zůstane záporná, což potvrzuje hloubku a rozsah recese. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu považováno za dočasné. Na základě projekcí chorvatských orgánů a prognózy útvarů Komise z podzimu 2013 zůstane schodek veřejných financí výrazně nad referenční hodnotou jak v roce 2014, tak v roce 2015. Požadavek týkající se kritéria schodku stanoveného ve Smlouvě o fungování EU tak není splněn.
(8)
V návrhu rozpočtu na rok 2014 předpokládá vláda nárůst míry veřejného dluhu z 58,1 % v roce 2013 na 62 % v roce 2014 a dále na 64,1 % v roce 2015 a 64,7 % v roce 2016. Tyto údaje jsou mírně vyšší než údaje uvedené v pokynech pro hospodářskou a fiskální politiku Chorvatska ze září 2013, v nichž vláda předpokládala míru veřejného dluhu ve výši 56,6 % v roce 2013 a 60,6 % v roce 2014, 63,4 % v roce 2015 a 65,3 % v roce 2016. V prognóze útvarů Komise z podzimu 2013 se předpokládá poměr veřejného dluhu za rok 2013 na úrovni 59,7 %. Nedojde-li ke změně politiky, lze očekávat, že míra veřejného dluhu v roce 2014 bude vyšší než 60 %, z čehož vyplývá, že bude překročena referenční hodnota 60 % HDP stanovená ve Smlouvě. Podle aktuálně dostupných informací emise dluhopisů v USD z listopadu 2013 zvýší míru veřejného dluhu nad 60% hranici již do konce roku 2013. Podle čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 se má požadavek týkající se kritéria dluhu rovněž považovat za splněný, pokud rozpočtové prognózy Komise naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. Prognózy chorvatských orgánů a útvarů Komise ukazují, že míra veřejného dluhu má vzhledem k pokračujícím vysokým schodkům a slabé hospodářské aktivitě vzestupnou tendenci, a očekává se, že tomu tak bude po celé posuzované období. Referenční hodnota pro dluh, a tím i kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU nejsou tudíž splněny.
(9)
Komise v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování EU ve své zprávě podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU rovněž analyzovala „rozhodující faktory“. Jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, v případě zemí s mírou veřejného dluhu převyšující referenční hodnotu je možné tyto faktory zohlednit pouze v rámci postupu vedoucího k rozhodnutí o souladu s kritériem schodku, pokud schodek veřejných financí zůstane blízko referenční hodnotě a překročení této hodnoty je dočasné, což není případ Chorvatska. Rozhodující faktory, zejména hluboká a dlouhotrvající recese na pozadí nepříznivých vnějších podmínek, byly při posuzování souladu s kritériem dluhu vzaty v úvahu. Rozhodující faktory nic nemění na závěru, že kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU není splněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 28. ledna 2014.
DECIZIA CONSILIULUI
din 28 ianuarie 2014
privind existența unui deficit excesiv în Croația
(2014/56/UE)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (6),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere observațiile prezentate de Croația,
întrucât:
(1)
În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.
(2)
Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.
(3)
Procedura de deficit excesiv (PDE) prevăzută la articolul 126 din TFUE, clarificată prin Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (1), care face parte din PSC, prevede adoptarea unei decizii a Consiliului privind existența unui deficit excesiv. Protocolul nr. 12 privind procedura de deficit excesiv, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, prevede dispoziții suplimentare referitoare la aplicarea procedurii de deficit excesiv. Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (2) prevede norme și definiții detaliate pentru aplicarea dispozițiilor respective.
(4)
În conformitate cu articolul 126 alineatul (5) din TFUE, în cazul în care Comisia consideră că există un deficit excesiv într-un stat membru sau că un astfel de deficit se poate produce, aceasta trebuie să trasmită un aviz statului membru în cauză și să informeze Consiliul în acest sens.
(5)
Luând în considerare raportul său întocmit în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE și avizul emis de Comitetul economic și financiar în conformitate cu articolul 126 alineatul (4) din TFUE, Comisia a concluzionat că în Croația a existat un deficit excesiv. În consecință, Comisia a adresat Croației un aviz și a informat Consiliul la 10 decembrie 2013 (3) în acest sens.
(6)
În conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din TFUE, Consiliul trebuie să ia în considerare eventualele observații ale statului membru în cauză înainte de a decide, după o evaluare globală, dacă există sau nu un deficit excesiv. În cazul Croației, evaluarea globală conduce la concluziile expuse în cele ce urmează.
(7)
În conformitate cu bugetul pentru 2013 revizuit și cu proiectul de buget pe 2014 (4) adoptat de guvernul croat și transmis Parlamentului croat la 14 noiembrie 2013, autoritățile croate au în vedere pentru 2013 un deficit public de 5,5 % din PIB, după ce în 2012 deficitul atinsese 5 % din PIB, și estimează că nivelul său va rămâne neschimbat în 2014, urmând ca în 2015 și 2016 să cunoască o scădere treptată. În previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2013, publicate la 5 noiembrie 2013, se estimează deja pentru 2013 un nivel al deficitului public cu mult peste valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, urmând să depășească 6 % din PIB în perioada 2013-2015, dacă nu se iau măsuri. După cum se arată în raportul Comisiei redactat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din TFUE, deficitul planificat și cel estimat depășesc valoarea de referință din tratat, fără a se apropia de aceasta. Depășirea valorii de referință poate fi considerată excepțională în sensul dispozițiilor PSC. Mai precis, ea este în parte consecința unei încetiniri semnificative a creșterii economice în sensul dispozițiilor PSC. Potrivit estimărilor, activitatea economică s-a contractat cu aproape 12 % din 2008, când s-a atins nivelul maxim. Se estimează că PIB-ul real se va contracta și mai mult în 2013, însă în 2014 se așteaptă o ușoară redresare. Creșterea potențială a producției, estimată de serviciile Comisiei conform metodei adoptate de comun acord, a stagnat în 2009, a devenit negativă în 2010 și de atunci a rămas negativă. Se estimează că deviația PIB (output gap) calculată, care din 2009 continuă să fie negativă, se va reduce treptat pe parcursul perioadei analizate, dar va rămâne negativă în 2015, confirmând astfel profunzimea și amploarea recesiunii. Cu toate acestea, depășirea planificată a valorii de referință nu poate fi considerată temporară în sensul dispozițiilor PSC. Conform proiecțiilor autorităților croate și previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2013, deficitul public va rămâne cu mult deasupra valorii de referință și în 2014 și 2015. Cerința privind criteriul deficitului prevăzut de TFUE nu este așadar îndeplinită.
(8)
În proiectul de buget pentru 2014, guvernul prevede o creștere a ponderii datoriei publice de la 58,1 % în 2013 la 62 % în 2014 și ulterior la 64,1 % în 2015 și la 64,7 % în 2016. Aceste cifre sunt ceva mai mari decât cele din orientările de politică economică și bugetară ale Croației din septembrie 2013, în cadrul cărora guvernul prognoza că ponderea datoriei publice va atinge 56,6 % în 2013, 60,6 % în 2014, 63,4 % în 2015, respectiv 65,3 % în 2016. În previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2013, proiecția pentru ponderea datoriei publice este de 59,7% pentru 2013. În condițiile menținerii politicilor actuale, se așteaptă ca ponderea datoriei publice să crească la peste 60 % în 2014, depășind așadar valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Conform informațiilor disponibile în prezent, o emisiune de obligațiuni denominate în USD lansată în noiembrie 2013 ar urma să aducă ponderea datoriei publice peste nivelul de 60 % chiar înainte de sfârșitul anului 2013. În conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, cerința privind criteriul datoriei se consideră a fi îndeplinită și dacă previziunile bugetare prezentate de Comisie indică faptul că reducerea necesară a diferenței în raport cu valoarea de referință va avea loc în decursul perioadei de trei ani care cuprinde cei doi ani următori ultimului an pentru care sunt disponibile date. Previziunile autorităților croate și ale serviciilor Comisiei arată că ponderea datoriei publice urmează o tendință de creștere din cauza deficitelor ridicate care persistă și a activității economice scăzute și se estimează că tendința va continua pe întreg parcursul perioadei analizate. Prin urmare, criteriul de referință privind datoria și implicit cerința din TFUE privind criteriul datoriei nu sunt îndeplinite.
(9)
Potrivit dispozițiilor TFUE, Comisia a analizat totodată „factorii relevanți” din raportul său, în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. După cum se prevede la articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, pentru țările cu o pondere a datoriei publice care depășește valoarea de referință, acești factori urmează să fie luați în considerare doar în etapele care conduc la decizia privind respectarea criteriului deficitului, dacă deficitul public se menține aproape de valoarea de referință, iar depășirea valorii de referință este temporară, ceea ce nu se întâmplă în cazul Croației. În evaluarea respectării criteriului datoriei au fost luați în considerare factorii relevanți, în special recesiunea profundă și prelungită, în contextul unor condiții externe defavorabile. Cu toate acestea, factorii relevanți nu schimbă concluzia potrivit căreia criteriul datoriei prevăzut de TFUE nu este îndeplinit,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
În urma unei evaluări globale rezultă că în Croația există un deficit excesiv.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează Republicii Croația.
Adoptată la Bruxelles, 28 ianuarie 2014.