PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1347/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se zrušuje konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na články 14 a 18 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 Rada nařízením (ES) č. 1338/2002 (2) uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1339/2002 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden indický vyvážející výrobce, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (5) rozhodnutí 2002/611/ES.
(5)
Rozhodnutím 2006/37/ES (6) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (7).
(6)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (8) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na pozbytí platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (9) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(7)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (10) platných konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(8)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování subvencování a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(9)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (11) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 18 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(10)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (12) dne 16. října 2013 Komise rovněž zahájila šetření ohledně dovozu kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (13).
5. Šetření
5.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(11)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2. Dotčené strany
(12)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3. Výběr vzorku
(14)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(15)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou indických vyvážejících výrobců. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(16)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčené země a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4. Šetření
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování subvencování, pokračování nebo obnovení újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, indické vládě, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(19)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden. Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(20)
Komise rovněž v Dillí vedla konzultace s vládou Indie, vládou státu Maháráštra, vládou státu Gudžarát a Rezervní bankou Indie (RBI).
(21)
Kromě toho proběhly inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobci:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je pak někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem v Indii na domácím trhu a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu článku 2 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(24)
Z indických vývozců spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce. Jelikož další výrobci nespolupracovali, musela být výše napadnutelných subvencí stanovena na základě dostupných údajů čerpaných z odpovědí spolupracující společnosti, která stojí za větší částí vývozu z Indie do Unie, a z informací poskytnutých indickými orgány.
(25)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
-
subvenční režimy šetřené v původním šetření:
-
celostátní režimy:
a)
režim vývozních zpracovatelských zón (Export Processing Zones Scheme - EPZ)/režim zvláštních ekonomických zón (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme -EOUS)
b)
režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
c)
režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
d)
režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
e)
režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
-
regionální režimy:
f)
soubor pobídek (Package Scheme of Incentives - PSI) vlády státu Maháráštra
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření, ale byly šetřeny v prvním přezkumu před pozbytím platnosti a v souběžném prozatímním přezkumu:
-
celostátní režimy:
g)
režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření ani v předchozích přezkumech:
-
celostátní režimy:
h)
režim Focus Product Scheme (FPS)
i)
režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
j)
režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
k)
režim Focus Market Scheme (FMS)
l)
režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
m)
kapitálové injekce
-
regionální režimy:
n)
regionální režimy vlády státu Gudžarát
(26)
Režimy uvedené v písm. a), b), c), e), h), i), k) a l) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (zákon č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které každých pět let vydává a pravidelně aktualizuje ministerstvo obchodu. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). V publikaci „Handbook of Procedures, Volume I“ (Příručka postupů, dále jen „HOP I 09-14“) indická vláda dále stanoví postupy, jimiž se řídí politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014. Příručka postupů je pravidelně aktualizována.
(27)
Režim osvobození od daně z příjmu uvedený výše v písm. d) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování.
(28)
Regionální režim uvedený v písm. f) je spravován státem Maháráštra a vychází z usnesení ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra a regionální režim uvedený v bodě n) je spravován státem Gudžarát a vychází z usnesení ministerstva průmyslu a dolů svazového státu Gudžarát.
(29)
Režim vývozních úvěrů uvedený v písm. g) vychází z článků 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který indické centrální bance (Reserve Bank of India, „RBI“) umožňuje usměrňovat komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.
(30)
Režim vracení cla uvedený výše v písm. j) vychází z článku 75 celního zákona z roku 1962, z článku 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z článků 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro vracení cla, centrální spotřební daně a daně za služby z roku 1995. Sazby celních vratek jsou pravidelně zveřejňovány; sazby, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou tzv. sazby All Industry Rates (AIR) pro vracení cla v období 2012-13, zveřejněné v oznámení č. 92/2012- Cus.(N.T). Režim vracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 označuje rovněž jako režim prominutí cla („duty remission“).
2. Vývozní zpracovatelské zóny (Export Processing Zones - EPZ)/zvláštní ekonomické zóny (Special Economic Zones - SEZ)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme - EOUS)
(31)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce se nenacházel v SEZS ani v EPZS. Spolupracující vyvážející výrobce však byl zřízen v rámci režimu EOUS a v průběhu období přezkumného šetření dostával napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a posouzení se proto týká jen EOUS.
a) Právní základ
(32)
Detailní popis EOUS je uveden v kapitole 6 FTP 09-14 a v kapitole 6 HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(33)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, může být v rámci režimu EOUS zřízen jakýkoliv podnik, který se v zásadě zaváže vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb. Aby průmyslové podniky byly pro režim EOUS způsobilé, musí splnit podmínku minimální výše investic do fixních aktiv (10 milionů indických rupií).
c) Provádění v praxi
(34)
Podniky v režimu EOUS se mohou nacházet a mohou být zakládány kdekoli v Indii.
(35)
Žádost o status EOUS musí obsahovat informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaném množství výroby, předpokládané hodnotě vývozu, požadavcích na dovoz a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Dohoda o uznání společnosti v režimu EOUS platí pět let. Tato dohoda může být obnovena na další období.
(36)
Velmi důležitou povinností podniku v režimu EOUS, jak je stanovena v dokumentu FTP 09-14, je dosažení čistých devizových příjmů (dále jen „NFE“), tzn. že celková hodnota vývozu v referenčním období (5 let) musí být vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(37)
Podniky v režimu EOUS mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných ke zhotovení, výrobě a zpracování, nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů;
iv)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
(38)
Podniky působící v rámci těchto režimů jsou pod celním dohledem v souladu s paragrafem 65 celního zákona.
(39)
Spolupracující vyvážející výrobce působil v režimu EOUS po dobu prvních čtyř měsíců období přezkumného šetření. Úřední listina o opuštění tohoto režimu byla vydána dne 6. února 2013. Tohoto režimu tedy tato společnost během období přezkumného šetření využila jen k dosažení vrácení centrální daně z prodeje. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce nevyužil možnost osvobození od dovozního cla a spotřební daně u domácích nákupů a částečného vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností.
d) Závěry k režimu EOUS
(40)
Vrácení centrální daně z prodeje představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem státu, který by byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, a je tudíž poskytnutím výhody podniku v režimu EOUS ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože podnik zvýšil svou likviditu tím, že dosáhl vrácení centrální daně z prodeje. Subvence jsou ze zákona podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní zaměření podniku v režimu EOUS, jak je uvedeno v odstavci 6.1 dokumentu FTP 09-14, je nezbytnou podmínkou pro získání pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(41)
Výše subvence byla vypočtena na základě výše vrácené centrální daně z prodeje zboží pořízeného z místních zdrojů v průběhu období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat vytvořený v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získané subvenční rozpětí činilo 1,4 %.
3. Režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS)
(42)
Bylo potvrzeno, že režim DEPBS byl ukončen s účinkem ode dne 30. září 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
4. Režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
a) Právní základ
(43)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(44)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu EPCGS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
5. Režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
(45)
Bylo potvrzeno, že režim ITES byl zrušen v dubnu 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
6. Režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
a) Právní základ
(46)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.1.3.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.1 až 4.30 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(47)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu AAS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
7. Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (PSI) vlády státu Maháráštra
a) Právní základ
(48)
Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným podnikům v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „Package Scheme of Incentives“ („PSI“). Od svého zavedení byl tento režim mnohokrát aktualizován a během období přezkumného šetření platily dva soubory pobídek: PSI 2007 (který platil do dubna 2013) a PSI 2013. Soubor pobídek PSI vlády státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž hlavní jsou tyto: i) vrácení místní spotřební daně/vstupní daně, ii) osvobození od daně z elektřiny, iii) osvobození od místní daně z prodeje nebo její odklad, iv) subvencování úroků pro nově založené podniky a v) některé příspěvky pro malé a střední podniky na modernizaci technologií. Šetřením bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce během období přezkumného šetření využil pouze podrežimu týkajícího se odkladu místní daně z prodeje (viz bod iii) výše), jenž má původ již v režimu PSI 2001, přičemž však nezaplacená daň z prodeje byla částečně splatná během období přezkumného šetření.
b) Způsobilost
(49)
Aby byly způsobilé, musí společnosti zásadně investovat v málo rozvinutých oblastech státu (které jsou podle svého hospodářského rozvoje rozděleny do různých kategorií, např. málo rozvinuté oblasti, méně rozvinuté oblasti, nejméně rozvinuté oblasti), a to buď založením nového průmyslového podniku, nebo rozsáhlým investováním kapitálu do rozšíření nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Hlavním kritériem pro stanovení výše pobídek je klasifikace oblasti, ve které se dotčený podnik nachází nebo bude nacházet, a velikost investice.
c) Provádění v praxi
(50)
V certifikátu způsobilosti vydaném vládou státu Maháráštra spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci je stanoveno, že společnost smí v rámci podrežimu odkladu daně z prodeje odložit úhradu státní daně z prodeje účtované z prodeje zboží této společnosti na domácím trhu.
d) Závěr
(51)
Podrežim odkladu daně z prodeje souboru pobídek vlády státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Prošetřovaný podrežim představuje finanční příspěvek vlády státu Maháráštra, protože tato úleva odkládá výběr příjmu státu Maháráštra, který by byl jinak splatný. Tento odklad společnost zvýhodňuje, protože zlepšuje její likviditu.
(52)
Podrežim je k dispozici pouze společnostem, které investovaly v určitých vymezených zeměpisných oblastech v rámci jurisdikce státu Maháráštra. Není přístupný společnostem sídlícím mimo tyto oblasti. Výše výhody se liší podle dotčené oblasti. Program je podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení specifický, a tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Částka státní daně z prodeje odložená v rámci režimu, jež byla stále splatná na konci období přezkumného šetření, se považuje za rovnocennou bezúročné půjčce ve stejné výši poskytnuté vládou státu Maháráštra. Výhoda pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce tak byla vypočtena na základě úroku ze srovnatelné komerční půjčky, který byl společností zaplacen během období průzkumného šetření.
(54)
Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla poté výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat společnosti během období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence nezávisí na vývozu a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
(55)
Na základě výše uvedeného výše subvence, kterou společnost získala v tomto režimu, činí 1,1 %.
8. Režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
(56)
Bylo potvrzeno, že po změnách v režimu ECS (v červenci 2010 s ohledem na vývozní úvěry v INR a v květnu 2012 s ohledem na vývozní úvěry v cizí měně) přestaly preferenční úrokové sazby z vývozních úvěrů v rámci tohoto režimu v podstatě existovat, s výjimkou několika málo průmyslových odvětví. Jelikož dotčené odvětví chemického průmyslu se nenachází na seznamu odvětví, kterých se subvence úrokových sazeb během období přezkumného šetření týkaly, nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
9. Režim Focus Product (FPS)
a) Právní základ
(57)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.15 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.9 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(58)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FPS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
10. Režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
a) Právní základ
(59)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.2.1 až 4.2.7 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.31 až 4.36 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(60)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu DFIA během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
11. Režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
a) Právní základ
(61)
Podrobný popis režimu DDS je uveden v Pravidlech pro vracení cel a spotřebních daní a z roku 1995 ve znění pozdějších oznámení.
b) Způsobilost
(62)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Provádění v praxi
(63)
Způsobilý vývozce může zažádat o vrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navrácení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku činila během období přezkumného šetření 4 % hodnoty FOB.
(64)
Aby mohla společnost tohoto režimu využívat, musí vyvážet. Při zápisu údajů o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE) se uvede, že vývoz se uskutečňuje v rámci režimu DDS, a neodvolatelně se stanoví výše DDS. Poté, co přepravní společnost předloží obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovná s údaji na přepravním dokladu a zjistí, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro výplatu vráceného cla, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(65)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument lze předložit až po výplatě navraceného cla, indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(66)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(67)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navraceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.
(68)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující indický vyvážející výrobce využil režim DDS poté, co opustil režim EOUS.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(69)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, neboť má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(70)
Režim DDS je kromě toho ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(71)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(72)
Není zaveden systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A konečně má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří pořizují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiály, mají nárok na výhodu z DDS.
(73)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“, a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(74)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(75)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření.
(76)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 0,6 %.
12. Režim Focus Market Scheme (FMS)
a) Právní základ
(78)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.8 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(79)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FMS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
13. Režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
a) Právní základ
(80)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.10 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(81)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu SHIS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
14. Kapitálové injekce
(82)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nebyl příjemcem kapitálových injekcí od indické vlády ani regionálních vlád. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
15. Regionální režimy vlády státu Gudžarát
(83)
Bylo potvrzeno, že spolupracující vyvážející výrobce nemá společnosti ve spojení nebo výrobní závody ve státě Gudžarát. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné regionální režimy vlády státu Gudžarát dále analyzovat.
16. Výše napadnutelných subvencí
(84)
Výše napadnutelných subvencí zjištěných v průběhu období přezkumného šetření v souladu se základním nařízením činí u prošetřovaného vyvážejícího výrobce v hodnotovém vyjádření 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Režim
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nula
EPCGS (14)
nula
ITES
nula
AAS (14)
nula
PSI (regionální režim státu Maháráštra)
1,1
ECS (14)
nula
FPS (14)
nula
DFIA (14)
nula
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nula
SHIS (14)
nula
Kapitálové injekce
nula
Regionální režimy státu Gudžarát
nula
CELKEM
3,1
(85)
Na základě dostupných informací představoval spolupracující vyvážející výrobce v průběhu období přezkumného šetření větší část vývozu kyseliny sulfanilové z Indie do Unie. Žádné informace nenasvědčovaly tomu, že by výše případného subvencování ostatních vyvážejících výrobců byla nižší.
17. Pravděpodobnost pokračování nebo obnovení subvencování
(86)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude pokračovat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(87)
Bylo zjištěno, že přestože je subvenční rozpětí zjištěné v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti nižší než rozpětí zjištěné v původním šetření a v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, byl spolupracující indický vývozce dotčeného výrobku nadále zvýhodněn napadnutelným subvencováním indickými úřady. Nic nenasvědčuje tomu, že režim DDS - tedy hlavní režim, který společnost v současnosti využívá poté, co opustila režim EOUS - bude v blízké budoucnosti ukončen. Za těchto podmínek je jasné, že vývozce dotčeného výrobku bude i v budoucnu dále dostávat napadnutelné subvence.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(88)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(89)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(90)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden vyvážející výrobce USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(91)
Šetřením bylo zjištěno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
100
422
187
52
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčené země na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
(92)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie (rozsah)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Zdroj: Eurostat.
(93)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(94)
Šetřením vyšlo najevo, že u cen účtovaných jediným spolupracujícím indickým vyvážejícím výrobcem nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobce v Unii. Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nelze zveřejnit přesný výsledek, lze nicméně uvést, že bylo zjištěno cenové podbízení v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(95)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii byla Komise požádána o výpočet možného cenového podbízení pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle těchto údajů nedošlo v souvislosti s tímto dovozem k cenovému podbízení, a zjištění 94. bodu odůvodnění jsou tak potvrzena.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(96)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z ČLR a USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíl dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrné ceny dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Objem dovozu z Číny (index)
100
77
14
1
Podíl čínského dovozu na trhu (index)
100
73
13
1
Průměrné ceny čínského dovozu (index)
100
92
104
164
Zdroj: Eurostat.
(97)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(98)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(99)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(100)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(101)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnoval přezkum pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(102)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než úroveň zaznamenaná na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(104)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(105)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(106)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 104. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2. Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(107)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(108)
Oproti úrovni zaznamenané na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(109)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období dominantní postavení na trhu Unie.
(110)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(111)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(112)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(113)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 103. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6. Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(115)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 112. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7. Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(116)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(117)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření.
(118)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8. Rozsah skutečného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(119)
Jak bylo konstatováno v 84. bodě odůvodnění, rozsah subvenčního rozpětí nebyl významný, přestože byl vyšší než nepatrný.
(120)
S přihlédnutím ke zvýšení objemu prodeje, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího subvencování. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčené země, který byl v období přezkumného šetření velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(121)
Šetření prokázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Indie klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišla dotčená země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(122)
Jak je vysvětleno v 120. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst indickému dovozu.
(123)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(124)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 95., 105.-106. a 110.-111. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(125)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - není výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musí být pokryta dovozem.
(126)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(127)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(128)
Toto je kontext, ve kterém byl analyzován potenciální dopad indického dovozu na trh Unie a výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení za účelem vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak je uvedeno v 84.-85. a 87. bodě odůvodnění, dovoz kyseliny sulfanilové z Indie je nadále a pravděpodobně bude i v budoucnu zvýhodněn subvencováním.
(130)
Zjištění v rámci šetření zároveň ukazují na to, že přítomnost subvencovaného dovozu z Indie nepovede k obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie. Tato úvaha vychází z analýzy těchto faktorů:
-
volná kapacita v Indii;
-
cenová politika indických vývozců;
-
dopad výše subvencování na ceny;
-
sortiment.
a) Volná kapacita v Indii
(131)
Šetření nezjistilo existenci významné volné kapacity v Indii.
(132)
Výrobní odvětví Unie vzneslo proti tomuto zjištění námitku a zejména uvedlo, že indická volná kapacita pravděpodobně poroste v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu, což zvýší motivaci vyvážet.
(133)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že největší známý indický výrobce a vývozce kyseliny sulfanilové v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz (EOU), který je popsán v 39. bodě odůvodnění, neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že nepociťovala tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivou vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování současné či jakékoli budoucí volné kapacity indických výrobců do Unie.
b) Cenová politika indických vývozců
(134)
Pokud jde o cenovou politiku indických vývozců, bylo již v 94. a 95. bodě odůvodnění shledáno, že spolupracující vyvážející výrobce, ale i další indičtí výrobci prodávali za ceny, které během období přezkumného šetření neznamenaly cenové podbízení vůči cenové úrovni v Unii.
(135)
Výrobní odvětví Unie argumentovalo, že vývozní ceny společnosti Kokan vycházely z cenového závazku, a nebyly tudíž reprezentativní pro ostatní indické vyvážející výrobce. Komise poznamenává, že během posuzovaného období byly ceny společnosti Kokan výrazně nad minimální dovozní cenou (MIP) stanovenou v závazku. Pokud jde o ostatní indické vývozce, jejich průměrné vývozní ceny byly podle údajů Eurostatu během období přezkumného šetření ještě vyšší. To znamená, že ceny indických vývozců včetně Kokanu vycházely spíše ze situace na trhu, a nikoli z cenového závazku.
(136)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického dovozu se v průběhu posuzovaného období snížily o 8 % navzdory více než 40 % nárůstu cen hlavní suroviny (benzenu) během stejného období. Šetřením se zjistilo, že relativně vysoká cena kyseliny sulfanilové na trhu Unie vytvořila prostor pro pokles ceny, a to navzdory zvýšení ceny hlavní suroviny. Benzen je sice důležitou složkou nákladů, jím samotným ovšem nelze vysvětlit vývoj nákladů a cen výrobku, který je předmětem šetření. Šetřením bylo dále zjištěno, že ceny indického prodeje do Unie nebyly mimořádně nízké, neboť byly podobné indickým cenám vývozu do třetích zemí, který probíhal ve značných množstvích. Nebyl tedy zjištěn rozpor mezi vývojem ceny koncového výrobku (kyseliny sulfanilové) a vývojem ceny hlavní suroviny (benzenu), jak tvrdilo výrobní odvětví Unie.
(137)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického vývozu do třetích zemí, jmenovitě do Turecka, byly nižší než do EU. Komise konstatuje, že z údajů získaných od společnosti Kokan plyne, že jeho ceny do Turecka byly rovněž nad úrovní MIP a že jimi nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Objem vývozu společnosti Kokan do Turecka byl podobný objemu, na který se odvolává výrobní odvětví Unie ve svém argumentu, a tudíž zjištění týkající se Kokanu platí pro všechen indický dovoz do Turecka. Na základě výše uvedeného lze konstatovat, že dostupné údaje nepotvrzují údajnou rozdílnou cenovou politiku indických výrobců, pokud jde o vývoz do třetích zemí a vývoz do EU.
c) Dopad výše subvencování na ceny
(138)
Jak je uvedeno v 84. bodě odůvodnění, subvenční rozpětí zjištěné v období přezkumného šetření u spolupracujícího indického výrobce činilo 3,1 %. To dokládá pokračující klesající trend subvencování, který je pozorován od uložení původních vyrovnávacích opatření v roce 2002.
(139)
Tento pokles je ovlivněn nejen situací této konkrétní společnosti, ale také systémovými změnami indických subvenčních režimů. Jak je vyloženo v části C tohoto nařízení, některé režimy indická vláda zrušila a většinu zbývajících s ohledem na výhody pro podniky zredukovala. Pouze u jediného šetřeného režimu, a to DDS, byly podmínky způsobilosti a správní postupy zjednodušeny. Výsledkem bylo, že se společnost Kokan okamžitě přesunula do tohoto režimu. Využívání režimu DDS ovšem znamená nemožnost využívat většiny ostatních režimů (EOU, AAS, FPS, DFIA a FMS). Režim DDS má pro dotčený výrobek jasně stanovenou maximální úroveň subvencování: v období přezkumného šetření se rovnala 4 % vývozní hodnoty FOB a poté byla dále snížena na 3 % této hodnoty. Navzdory tomuto stropu na úroveň subvencování lze očekávat, že tento režim ostatní výrobci již začali nebo začnou využívat, poněvadž administrativní zátěž s tímto režimem spojená je nízká.
(140)
Komise tuto tendenci v posledních dvou letech zaregistrovala v několika jiných antisubvenčních šetřeních týkajících se Indie (16). Lze tedy vyvodit závěr, že zjištění týkající se Kokanu popsaná ve 139. bodě odůvodnění, lze extrapolovat na zbývající indické výrobce kyseliny sulfanilové.
(141)
S ohledem na výše uvedenou úroveň subvencování (odhad okolo 3 %, je-li DDS hlavním režimem) a na současnou úroveň cen vývozu z Indie, které již zahrnují subvence, se vyvozuje závěr, že tyto vývozní ceny by nepředstavovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i kdyby byla vyrovnávací opatření vůči Indii zrušena. Lze tedy vyvodit závěr, že vývoz z Indie, i kdyby byl subvencovaný, by nezpůsobil újmu výrobnímu odvětví Unie.
d) Sortiment
(142)
Spolupracující indický výrobce (představující významný podíl indického dovozu do Unie) prodával především kyselinu sulfanilovou technického stupně, kde mu konkuroval zejména dovoz z USA a Číny, poněvadž výrobní odvětví Unie kyselinu sulfanilovou technického stupně nevyrábělo. V podstatě veškerá kyselina sulfanilová, kterou společnost Kokan vyvezla do Turecka, a to ve významných množstvích, byla technického stupně.
(143)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že využití kyseliny sulfanilové technického a vyčištěného stupně se značně překrývá, a že si tedy oba stupně výrazně konkurují.
(144)
Přestože se uznává, že oba stupně lze považovat za jeden a týž výrobek, je důležité uvést, že šetřením bylo potvrzeno, že z praktického hlediska je jejich zaměnitelnost omezená. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli výraznému cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení. Proto je konstatováno, že kyselina sulfanilová technického stupně pocházející z Indie konkuruje zejména výrobkům z ČLR a USA.
8. Závěr o obnovení újmy
(145)
Vzhledem k zjištěním šetření uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že zrušením vyrovnávacích opatření vůči Indii pravděpodobně nedojde v krátkodobém až střednědobém horizontu k obnovení újmy.
E. ZÁJEM UNIE
(146)
Jelikož byl vyvozen závěr, že obnovení újmy není pravděpodobné, nebylo nutné stanovit zájem Unie.
F. UKONČENÍ VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
(147)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zrušit stávající vyrovnávací opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(148)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 18 základního nařízení, vyrovnávací opatření použitelná na kyselinu sulfanilovou pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(149)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise v návaznosti na žádost výrobce v Unii dovoz dotčeného výrobku sledovat. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(150)
Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Zrušuje se konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a ukončuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
2. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1347/2014 AL COMISIEI
din 17 decembrie 2014
de abrogare a taxei compensatorii definitive la importurile de acid sulfanilic originar din India ca urmare a reexaminării în temeiul expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolele 14 și 18,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
În iulie 2002, prin Regulamentul (CE) nr. 1338/2002 (2), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă de 7,1 % la importurile de acid sulfanilic originar din India („ancheta inițială”).
(2)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1339/2002 (3), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 21 % la importurile de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și o taxă antidumping definitivă de 18,3 % la importurile de acid sulfanilic originar din India.
(3)
Prin Decizia 2002/611/CE (4), Comisia a acceptat un angajament de preț, atât pentru măsurile antidumping, cât și pentru cele antisubvenție la importurile din India, care a fost oferit de către un producător-exportator din India, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (denumit în continuare „Kokan”).
(4)
În martie 2004, prin Decizia 2004/255/CE (5), Comisia a abrogat Decizia 2002/611/CE ca urmare a retragerii voluntare a angajamentului de către Kokan.
(5)
Prin Decizia 2006/37/CE (6), Comisia a acceptat un nou angajament de preț, atât pentru măsurile antidumping, cât și pentru cele antisubvenție la importurile din India, care a fost oferit de către Kokan. Regulamentele (CE) nr. 1338/2002 și (CE) nr. 1339/2002 au fost modificate în consecință prin Regulamentul (CE) nr. 123/2006 al Consiliului (7).
(6)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1000/2008 (8), Consiliul a instituit taxe antidumping la importurile de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și India în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Prin Regulamentul (CE) nr. 1010/2008 (9), Consiliul a instituit taxe compensatorii definitive la importurile de acid sulfanilic originar din India și a modificat nivelul taxelor antidumping la importurile de acid sulfanilic din India în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor și a unei reexaminări intermediare.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(7)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (10) a măsurilor compensatorii definitive în vigoare, Comisia a primit, la 1 iulie 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului (11) (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Cererea a fost depusă de CUF - Quimicos Industriais (denumit în continuare „solicitantul” sau „CUF”), unicul producător de acid sulfanilic din Uniune, reprezentând prin urmare 100 % din producția Uniunii.
(8)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea subvenționării și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(9)
În urma consultării comitetului consultativ și a stabilirii faptului că există elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 16 octombrie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (12) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază.
4. Anchetele paralele
(10)
Printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (13) la 16 octombrie 2013, Comisia a deschis, de asemenea, o anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (14) cu privire la importurile de acid sulfanilic originar, printre altele, din India.
5. Ancheta
5.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(11)
Ancheta privind continuarea sau reapariția subvenționării a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).
5.2. Părțile interesate
(12)
Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori din India, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(13)
S-a acordat o audiere unicului producător din Uniune, întrucât acesta a fost singura parte interesată care a solicitat să fie audiată.
5.3. Eșantionarea
(14)
Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori din India și de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(15)
Comisia a primit două răspunsuri referitoare la eșantionare din partea producătorilor-exportatori indieni. Prin urmare, eșantionarea nu a fost efectuată.
(16)
Un importator neafiliat a răspuns la formularul de eșantionare însă, cu toate acestea, întrucât el nu importa produsul în cauză din țara în cauză, nu a furnizat un răspuns la chestionar. Prin urmare, eșantionarea nu a fost efectuată.
(17)
Întrucât în Uniune există un singur producător, nu s-a aplicat eșantionarea pentru producătorii din Uniune.
5.4. Ancheta
(18)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării subvenționării sau a continuării sau reapariției prejudiciului și, pe de altă parte, interesul Uniunii. Comisia a trimis chestionare către singurul producător din Uniune, doi producători-exportatori din India, Guvernul Indiei (denumit în continuare „GI”), importatorii cunoscuți și către utilizatorii din Uniune.
(19)
Dintre cei doi producători-exportatori indieni, numai unul a transmis un răspuns complet. Producătorul indian respectiv a reprezentat o parte majoră din totalul exporturilor indiene către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(20)
De asemenea, Comisia a desfășurat la Delhi consultări cu autoritățile publice indiene, guvernul statului Maharashtra (denumit în continuare „GM”), guvernul statului Gujarat (denumit în continuare „GG”) și banca Reserve Bank of India (denumită în continuare „RBI”).
(21)
De asemenea, s-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producătorul din Uniune:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalia.
(b)
producătorii-exportatori:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India.
(c)
utilizatorii din Uniune:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Germania
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalia
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spania.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(22)
Produsul în cauză este acidul sulfanilic încadrat în prezent la codul NC ex 2921 42 00 (cod TARIC 2921420060). Există două tipuri de acid sulfanilic care sunt determinate în funcție de puritate: tipul tehnic și tipul purificat. În plus, tipul purificat este uneori comercializat sub formă de sare de acid sulfanilic. Acidul sulfanilic este utilizat ca materie primă pentru producerea de înălbitori optici, aditivi pentru beton, coloranți alimentari și vopsele speciale. A fost înregistrată și o utilizare limitată în industria farmaceutică. Deși nu se contestă faptul că ambele tipuri au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt, prin urmare, considerate drept un singur produs, este important să se remarce că ancheta a evidențiat faptul că, din punct de vedere practic, interschimbabilitatea este limitată. În special utilizatorii care se bazează pe acidul sulfanilic purificat ar putea folosi tipul tehnic doar în cazul în care ar putea să îl purifice pe cont propriu. Utilizatorii care preferă sau care au nevoie de acid sulfanilic de tip tehnic ar putea, în teorie, utiliza acid sulfanilic purificat, însă, având în vedere diferența de preț (20 %-25 %), utilizarea acestuia din urmă nu este o soluție viabilă din punct de vedere economic.
(23)
Acidul sulfanilic este un produs de bază pur, cu caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază identice, oricare ar fi țara de origine. S-a constatat, astfel, că produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de producătorul-exportator din India pe piața internă și către țări terțe, precum și cele fabricate și vândute de producătorul din Uniune pe piața Uniunii au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și, în esență, aceleași utilizări și sunt, prin urmare, considerate a fi produse similare în sensul articolului 2 din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI SUBVENȚIONĂRII
1. Introducere
(24)
Cooperarea din partea exportatorilor indieni s-a limitat la un singur producător-exportator. În absența cooperării din partea altor producători, suma aferentă subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii a trebuit să fie determinată pe baza faptelor disponibile: răspunsurile din partea societăților cooperante, care au reprezentat majoritatea exporturilor din India către Uniune, și pe baza informațiilor furnizate de autoritățile indiene.
(25)
Pe baza informațiilor conținute în cererea de reexaminare și a răspunsurilor primite la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora se presupune că se acordă subvenții:
-
sisteme de subvenții examinate în cadrul anchetei inițiale:
-
sisteme naționale:
(a)
Sistemul privind zonele libere industriale de export (Export Processing Zones Scheme - „EPZ”)/Sistemul privind zonele economice speciale (Special Economic Zones Scheme - „SEZS”)/Sistemul privind unitățile axate pe export (Export Oriented Units Scheme - „EOUS”)
(b)
sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS”)
(c)
sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”)
(d)
sistemul de scutire de la plata impozitului pe profit (Income Tax Exemption Scheme - „ITES”)
(e)
sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - „AAS”).
-
sisteme regionale:
(f)
pachetul de stimulente (Package Scheme of Incentives - „PSI”) al guvernului statului Maharashtra.
-
sisteme de subvenționare care nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale, însă au fost investigate în prima reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor și în reexaminarea intermediară efectuată în paralel:
-
sisteme naționale:
(g)
sistemul de credite pentru export (Export Credit Scheme - „ECS”).
-
sisteme de subvenționare care nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale sau/și în reexaminările anterioare:
-
sisteme naționale:
(h)
sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme - „FPS”)
(i)
sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation - „DFIA”)
(j)
sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme - „DDS”)
(k)
sistemul „piața-țintă” (Focus Market Scheme - „FMS”)
(l)
stimulente pentru titularii unui statut (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS”)
(m)
infuzii de capital.
-
sisteme regionale:
(n)
sisteme regionale ale guvernului statului Gujarat.
(26)
Sistemele menționate la literele (a), (b), (c), (e), (h), (i), (k) și (l) au la bază Legea privind comerțul exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „legea privind comerțul exterior”). Legea privind comerțul exterior autorizează guvernul indian să emită avize privind politica de export și cea de import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Documentul privind politica în domeniul comerțului exterior care este relevant pentru perioada prezentei anchete de reexaminare este cel intitulat „Politica de comerț exterior 2009-2014” (denumit în continuare „PCE 09-14”). În plus, Guvernul Indiei prezintă și procedurile pe baza cărora funcționează PCE 09-14 în „Manualul de proceduri, volumul I” (denumit în continuare „MP I 09-14”). Manualul de proceduri este actualizat cu regularitate.
(27)
Sistemul de scutire de la plata impozitului pe venit, menționat la litera (d), are la bază Legea impozitului pe venit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor.
(28)
Sistemele regionale menționate anterior la literele (f) și (n) sunt gestionate de către statele Maharashtra și, respectiv, Gujarat și se bazează pe rezoluțiile Ministerului Industriei, Energiei și Muncii din cadrul guvernului statului Maharashtra și pe rezoluțiile Ministerului Industriilor și al Minelor din cadrul guvernului statului Gujarat.
(29)
Sistemul creditelor de export, menționat la litera (g), are la bază secțiunile 21 și 35A din Legea regulamentelor bancare din 1949, care autorizează banca Reserve Bank of India („RBI”) să furnizeze băncilor comerciale orientări în domeniul creditelor de export.
(30)
Sistemul de drawback al taxelor (DDS) menționat la litera (j) de mai sus se întemeiază pe secțiunea 75 din Legea vamală din 1962, pe secțiunea 37 din Legea din 1944 privind accizele percepute la nivel central, pe secțiunile 93A și 94 din Legea financiară din 1994 și pe Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale, accizele percepute la nivel central și impozitele pe servicii. Ratele de drawback sunt publicate în mod regulat; cele aplicabile în cursul PAR au fost ratele aplicabile tuturor industriilor în materie de drawback al taxelor 2012-13, publicate în avizul nr. 92/2012 - Sistemul vamal (N.T). În capitolul 4 din PCE 09-14, sistemul de drawback al taxelor este menționat, de asemenea, și sub denumirea de sistem de remitere a taxelor.
2. Zonele libere industriale de export (Export Processing Zones - „EPZ”)/zonele economice speciale (Special Economic Zones Scheme - „SEZ”)/sistemul privind unitățile axate pe export (Export Oriented Units Scheme - „EOUS”)
(31)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu își avea sediul în cadrul unei SEZ sau al unei EPZ. Cu toate acestea, producătorul-exportator cooperant fusese înființat în temeiul EOUS și a primit subvenții pasibile de măsuri compensatorii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, descrierea și evaluarea de mai jos se limitează la EOUS.
(a) Temeiul juridic
(32)
Descrierea detaliată a EOUS este prevăzută la capitolul 6 din Documentul privind politica de import și de export 09-14 și la capitolul 6 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Eligibilitate
(33)
Cu excepția societăților comerciale obișnuite, toate societățile care se angajează, în principiu, să exporte întreaga lor producție de bunuri sau servicii pot fi înființate în temeiul EOUS. Întreprinderile din sectoarele industriale trebuie să realizeze un prag minim de investiții în mijloace fixe (10 milioane de rupii indiene) pentru a fi eligibile pentru EOUS.
(c) Punerea în aplicare
(34)
Unitățile axate pe export pot fi situate și înființate în orice zonă de pe teritoriul Indiei.
(35)
Cererea pentru acordarea statutului de unitate axată pe export trebuie să conțină informații privind, printre altele, previziunile de producție, valoarea estimată a exporturilor, nevoile de import și nevoile de inputuri naționale pentru următorii cinci ani. După ce autoritățile acceptă cererea societății, aceasta este informată cu privire la condițiile și obligațiile asociate acceptului respectiv. Societățile care au primit aprobarea de încadrare în EOUS urmează să dețină statutul respectiv pentru o perioadă de cinci ani. Aprobarea poate fi reînnoită de mai multe ori.
(36)
Documentul privind politica de import și de export 09-14 impune unităților axate pe export obligația esențială de a realiza câștiguri nete în valută convertibilă (net foreign exchange - „NFE”), și anume, într-o anumită perioadă de referință (cinci ani), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate.
(37)
Unitățile axate pe export se bucură de următoarele avantaje:
(i)
scutirea de taxe vamale de import pentru toate tipurile de produse (inclusiv pentru mijloacele de producție, materiile prime și bunurile consumabile) necesare pentru fabricarea, producerea, prelucrarea sau utilizarea lor în cadrul acestor procese;
(ii)
scutirea de accize pentru mărfurile achiziționate de pe piața internă;
(iii)
rambursarea taxei pe vânzări percepută la nivel central, achitată la mărfurile achiziționate pe piața internă;
(iv)
rambursarea parțială a taxei plătite pentru combustibilul achiziționat de la companiile petroliere interne.
(38)
Unitățile care își desfășoară activitatea în temeiul acestor sisteme se află sub supravegherea agenților vamali, în conformitate cu secțiunea 65 din Legea vamală.
(39)
Producătorul-exportator cooperant a funcționat în temeiul EOUS pentru primele patru luni ale perioadei anchetei de reexaminare. Scrisoarea oficială de renunțare la sistem datează din 6 februarie 2013. Astfel, în perioada anchetei de reexaminare, societatea a utilizat acest sistem doar pentru obținerea rambursării taxei pe vânzări percepută la nivel central. Ancheta a arătat că producătorul-exportator în cauză nu a obținut beneficii de scutire de la plata taxelor de import și a accizelor pentru achizițiile interne și de rambursare parțială a taxelor plătite pentru combustibilul achiziționat de la societățile petroliere naționale.
(d) Concluzii privind EOUS
(40)
Rambursarea taxei pe vânzări percepute la nivel central constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Autoritățile publice renunță la veniturile care ar fi exigibile în absența acestui sistem, conferind astfel unităților axate pe export un beneficiu în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece rambursarea taxei pe vânzări percepute la nivel central le permite să economisească lichidități. Subvenția este condiționată în drept de rezultatele la export și, prin urmare, se consideră a fi specifică și pasibilă de măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Obiectivul exportului pentru o unitate axată pe export, astfel cum este stabilit la punctul 6.1 din PCE 09-14, reprezintă o condiție sine qua non pentru obținerea stimulentelor.
(e) Calculul valorii subvenției
(41)
Valoarea subvenției a fost calculată pe baza cuantumului rambursării taxei pe vânzări percepută la nivel central pentru bunurile achiziționate pe piața internă în perioada anchetei de reexaminare. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a repartizat pe cifra de afaceri totală realizată la export în cursul perioadei anchetei de reexaminare (numitorul), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja de subvenție astfel obținută este de 1,4 %.
3. Sistemul de credite pentru taxe de import („DEPBS”)
(42)
S-a confirmat că DEPBS a fost retras efectiv începând cu 30 septembrie 2011, adică înaintea perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului respectiv în cadrul prezentei anchete.
4. Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”)
(a) Temeiul juridic
(43)
O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la capitolul 5 din PCE 09-14 și la capitolul 5 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Constatări
(44)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul EPCGS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului respectiv în cadrul prezentei anchete.
5. Sistemul de scutire de impozit pe profit (Income Tax Exemption Scheme - „ITES”)
(45)
S-a confirmat faptul că ITES a fost întrerupt în aprilie 2011, adică înaintea perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului respectiv în cadrul prezentei anchete.
6. Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - „AAS”)
(a) Temeiul juridic
(46)
O descriere detaliată a sistemului este cuprinsă la punctele 4.1.3.1-4.1.14 din PCE 09-14 și la punctele 4.1-4.30 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Constatări
(47)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul AAS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului respectiv în cadrul prezentei anchete.
7. Pachetul de stimulente (Package Scheme of Incentives - „PSI”) ale guvernului statului Maharashtra (denumit în continuare „GM”)
(a) Temeiul juridic
(48)
Pentru a încuraja crearea de unități economice în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului Maharashtra, GM acordă, încă din 1964, facilități pentru unitățile nou-create în regiunile în curs de dezvoltare ale statului Maharashtra, în cadrul unui sistem cunoscut drept „pachetul de stimulente” („PSI”). Acest sistem a fost modificat de multe ori de la introducerea sa, iar în cursul PAR au existat două sisteme PSI în vigoare: PSI 2007 (care a fost în vigoare până în aprilie 2013) și PSI 2013. PSI al guvernului din Maharashtra este alcătuit din mai multe subsisteme, principalele fiind: (i) rambursarea taxei locale/taxei de intrare; (ii) scutirea de la plata taxei pe electricitate; (iii) scutirea de la plata impozitului local pe vânzări/amânarea plății impozitului local pe vânzări; (iv) subvenționarea ratei dobânzilor pentru unitățile nou create; și (v) anumite granturi acordate IMM-urilor pentru actualizarea tehnologiilor. Ancheta a arătat că singurul subsistem folosit în perioada anchetei de reexaminare de producătorul-exportator care a cooperat a fost cel privind amânarea plății impozitului pe vânzări [punctul (iii) de mai sus] care, în realitate, provenea de la PSI 2001, dar o parte din impozitul pe vânzări restant era încă neplătită în perioada anchetei de reexaminare.
(b) Eligibilitate
(49)
Acest sistem este deschis societăților care investesc în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului (clasificate în diferite categorii, în funcție de nivelul de dezvoltare economică, de exemplu: regiuni puțin dezvoltate, regiuni mai puțin dezvoltate, regiuni cel mai puțin dezvoltate), fie prin crearea unei noi unități industriale, fie prin realizarea unor importante investiții de capital în vederea extinderii sau a diversificării unei unități industriale existente. Principalul criteriu pentru stabilirea cuantumului stimulentelor este clasificarea zonei în care este situată întreprinderea sau în care se va stabili, precum și importanța investiției.
(c) Punerea în aplicare
(50)
Certificatul de eligibilitate emis de GM pentru producătorii-exportatori cooperanți prevedea dreptul societății, conform subsistemului de amânare a impozitelor pe vânzări, de a amâna plata impozitelor pe vânzări percepute de către stat pentru vânzările interne.
(d) Concluzie
(51)
Subsistemul de amânare a impozitelor pentru vânzări din cadrul sistemului de stimulente al GM acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Subsistemul supus examinării constituie o contribuție financiară a GM, întrucât concesionarea menționată amână încasarea veniturilor GM, care ar fi fost, în mod normal, exigibile. Amânarea impozitului conferă un beneficiu societății, întrucât îi îmbunătățește lichiditățile.
(52)
Subsistemul menționat se adresează doar societăților care au investit în anumite zone geografice aflate sub jurisdicția statului Maharashtra. Societățile stabilite în afara acestor zone nu pot beneficia de sistem. Nivelul beneficiilor diferă în funcție de zona în cauză. Acest sistem este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază și, prin urmare, poate face obiectul unor măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(53)
Valoarea amânată a impozitelor pe vânzări datorate către stat, în temeiul componentei de amânare din cadrul sistemului, care era încă datorată la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare, a fost considerată a fi echivalentul unui împrumut fără dobândă al sumei respective, acordat de către GM. Astfel, beneficiul producătorului-exportator cooperant s-a calculat pe baza dobânzii plătite pentru un împrumut comercial comparabil contractat de societate pe perioada anchetei de reexaminare.
(54)
În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărătorul) s-a repartizat la cifra de afaceri totală a societății din perioada anchetei de reexaminare considerată numitorul corespunzător, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(55)
Având în vedere aspectele prezentate mai sus, valoarea subvenției de care societatea a beneficiat în cadrul sistemului se ridică la 1,1 %.
8. Sistemul creditelor de export (Export Credit Scheme - „ECS”)
(56)
S-a confirmat că, după introducerea modificărilor în ECS (iulie 2010 în ceea ce privește creditele de export în rupii indiene și, respectiv, în mai 2012 în ceea ce privește creditele de export în valută), ratele dobânzii creditelor de export preferențiale în temeiul acestui sistem au încetat să existe, în principiu, cu excepția unui număr limitat de sectoare industriale. Întrucât sectorul chimic în cauză nu a fost găsit pe lista sectoarelor care au făcut obiectul subvenționării ratelor dobânzii în perioada anchetei de reexaminare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a acestui sistem în cadrul prezentei anchete.
9. Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme - „FPS”)
(a) Temeiul juridic
(57)
O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctul 3.15 din PCE 09-14 și la punctul 3.9 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Constatări
(58)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul FPS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
10. Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation - „DFIA”)
(a) Temeiul juridic
(59)
O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctele 4.2.1-4.2.7 din PCE 09-14 și la punctele 4.31-4.36 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Constatări
(60)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul DFIA în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
11. Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme - „DDS”)
(a) Temeiul juridic
(61)
Descrierea detaliată a DDS este inclusă în Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central, astfel cum au fost modificate prin notificările ulterioare.
(b) Eligibilitate
(62)
Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.
(c) Punerea în aplicare
(63)
Un exportator eligibil poate solicita un anumit drawback care se calculează ca procent din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Ratele de drawback au fost stabilite de GI pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ele sunt stabilite pe baza cantității medii sau a valorii inputurilor utilizate pentru fabricarea unui produs și a valorii medii a taxelor plătite asupra inputurilor. Ratele sunt aplicabile indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate. Rata DDS pentru produsul în cauză în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost de 4 % din valoarea FOB.
(64)
Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul în care datele privind transportul sunt introduse în serverul autorităților vamale (ICEGATE), se indică faptul că exportul are loc în cadrul DDS și că valoarea DDS a fost stabilită în mod irevocabil. După ce compania expeditoare a completat declarația generală de export și după ce biroul vamal a comparat documentul respectiv cu datele din avizul de expediție, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata sumei de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al expeditorului, fie prin mandat de plată.
(65)
De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat bancar (Bank Realisation Certificate - BRC). Acest document poate fi furnizat după ce suma de drawback a fost plătită, dar GI va recupera suma plătită dacă exportatorul nu furnizează BRC în termenul stabilit.
(66)
Suma de drawback poate fi utilizată în orice scop.
(67)
S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, suma de drawback din credit poate fi înscrisă ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită.
(68)
S-a constatat că producătorul-exportator indian cooperant utiliza DDS în cursul perioadei anchetei de reexaminare după ce renunțase la EOUS.
(d) Concluzie privind DDS
(69)
DDS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. O sumă de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de GI., întrucât este sub forma unui transfer direct de fonduri efectuat de către autoritățile publice indiene. În plus, suma de drawback al taxelor conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.
(70)
Mai mult, DDS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și pasibil de măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(71)
Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat sau un sistem de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază.
(72)
Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile DDS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a beneficia de avantaje, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material de intrare. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile pe piața locală și care nu importă niciuna dintre mărfurile care pot fi utilizate ca inputuri sunt îndreptățiți să beneficieze de DDS.
(73)
Acest lucru este confirmat de Circulara nr. 24/2001 a GI, care indică în mod clar că „[ratele de drawback al taxelor] nu sunt în niciun fel corelate cu modelul de consum efectiv de elemente de intrare și cu incidența efectivă asupra elementelor de intrare în cazul unui anumit exportator sau al unor transporturi specifice […]”; circulara solicită autorităților regionale ca „entitățile locale responsabile să nu solicite dovezi ale taxelor efective plătite pentru elementele de intrare importate sau cumpărate la nivel național […], împreună cu [cererea de drawback] completată de exportatori”.
(74)
Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(75)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei. În această privință, s-a considerat că avantajul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI trebuie să plătească suma de drawback, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care indică, printre altele, suma de drawback care trebuie acordată pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DDS să fie calculat adunând sumele de drawback obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(76)
În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(77)
Pe baza celor menționate mai sus, nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru producătorul-exportator indian cooperant a fost de 0,6 %.
12. Sistemul „Piața-țintă” (Focus Market Scheme - „FMS”)
(a) Temeiul juridic
(78)
O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctul 3.14 din PCE 09-14 și la punctul 3.8 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Constatări
(79)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul FMS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
13. Stimulente pentru titularii unui statut (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS”)
(a) Temeiul juridic
(80)
O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctul 3.16 din PCE 09-14 și la punctul 3.10 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Constatări
(81)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul SHIS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
14. Injecții de capital
(82)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a beneficiat de infuzii de capital din partea autorităților publice indiene sau a guvernelor regionale. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
15. Sisteme regionale ale guvernului statului Gujarat (denumit în continuare „GG”)
(83)
S-a confirmat faptul că producătorul-exportator cooperant nu are societăți afiliate sau unități de producție în statul Gujarat. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemelor regionale ale GG.
16. Valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii
(84)
Valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii constatată în cursul PAR în sensul regulamentului de bază, exprimată ad valorem, este de 3,1 % pentru producătorul-exportator care a făcut obiectul anchetei.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Sistem
%
EOUS (15)
1,4
DEPBS (15)
zero
EPCGS (15)
zero
ITES
zero
AAS (15)
zero
PSI (sistem regional privind statul Maharashtra)
1,1
ECS (15)
zero
FPS (15)
zero
DFIA (15)
zero
DDS (15)
0,6
FMS (15)
zero
SHIS (15)
zero
Injecții de capital
zero
sisteme regionale privind statul Gujarat
zero
TOTAL
3,1
(85)
Pe baza informațiilor disponibile, producătorul-exportator cooperant a reprezentat o mare parte din exporturile de acid sulfanilic din India către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Nu au existat informații din care să reiasă că nivelul subvențiilor pentru alți posibili producători-exportatori ar fi fost inferior.
17. Probabilitatea unei continuări a subvenționării
(86)
În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea determina continuarea subvenționării.
(87)
S-a stabilit că, deși marja de subvenție constatată în cadrul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor este inferioară celei stabilite în cadrul anchetei inițiale și al reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor, exportatorul indian cooperant al produsului în cauză a beneficiat în continuare de subvenții pasibile de măsuri compensatorii din partea autorităților indiene. Nu există niciun indiciu că DDS - principalul program utilizat în prezent de către societate după renunțarea la EOUS - va fi eliminat treptat în viitorul apropiat. În aceste condiții, exportatorul produsului în cauză va continua, în mod evident, să beneficieze de subvenții pasibile de măsuri compensatorii.
D. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Producția Uniunii și definiția industriei din Uniune
(88)
În cursul perioadei anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat în Uniune de către un singur producător din Uniune care reprezintă, prin urmare, 100 % din producția Uniunii și constituie industria din Uniune în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(89)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza:
-
volumului vânzărilor de produs similar realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii;
-
volumelor importurilor de acid sulfanilic (nivelul TARIC) pe piața Uniunii care au fost raportate către Eurostat.
(90)
Având în vedere faptul că industria din Uniune constă într-un singur producător și există un singur producător-exportator din SUA, pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, este necesară prezentarea sub formă de indici a informațiilor cuprinse în tabelele de mai jos.
Tabelul 1
Consumul de pe piața Uniunii
Volum (indice)
2010
2011
2012
PAR
Consumul la nivelul Uniunii (2010 = 100)
100
106
106
114
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar.
(91)
Ancheta a arătat că piața pentru acidul sulfanilic s-a extins treptat pe parcursul perioadei examinate și a crescut cu 14 % până la sfârșitul PAR.
3. Importurile provenite din țara în cauză
(a) Volumul importurilor și cota de piață
Tabelul 2
Importurile provenite din țara în cauză
Volumul importurilor (indice)
2010
2011
2012
PAR
India
100
422
187
52
Sursă: Eurostat.
Tabelul 2a
Importurile provenite din țara în cauză
Volumul importurilor (intervale) (16)
2010
2011
2012
PAR
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Sursă: Eurostat.
Tabelul 3
Cota de piață a țării în cauză
Cota de piață (indice)
2010
2011
2012
PAR
Cota de piață a importurilor provenite din India
100
397
177
46
(92)
Volumul importurilor originare din India a scăzut cu 48 % pe parcursul perioadei examinate, iar cota de piață a acestora a scăzut cu 54 % în aceeași perioadă.
(b) Prețuri de import
Tabelul 4
Prețurile medii ale importurilor de acid sulfanilic din țara în cauză
2010
2011
2012
PAR
Prețul importurilor provenite din India - indice (2010 = 100)
100
79
84
92
Sursă: Eurostat.
Tabelul 4 a
Prețurile medii ale importurilor de acid sulfanilic din țara în cauză
2010
2011
2012
PAR
Intervalele prețurilor de import din India
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Sursă: Eurostat.
(93)
Prețul mediu al produsului în cauză din India a scăzut în 2011 cu 21 % și a crescut treptat, ulterior, dar a rămas cu 8 % sub nivelurile prețurilor înregistrate în 2010.
(c) Nivelul subcotării prețurilor
(94)
Ancheta a arătat că prețurile practicate de singurul producător-exportator indian care a cooperat nu au subcotat prețurile producătorului din Uniune. Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, rezultatul exact nu poate fi dezvăluit, dar subcotarea constatată a fost între - 20 % și - 40 %.
(95)
În urma comunicării concluziilor anchetei și a observațiilor transmise de către producătorul din Uniune, Comisiei i s-a solicitat să calculeze eventuala subcotare a prețurilor pentru restul importurilor indiene, pe baza datelor Eurostat. Conform acestor date, nu s-a constatat nicio subcotare în ceea ce privește importurile respective și, prin urmare, se pot confirma concluziile prezentate în considerentul 94 de mai sus.
4. Importurile din alte țări terțe
(96)
Cu excepția a 3 operațiuni nereprezentative (în 2010 și în 2011 din Elveția și una în 2012 din Malaysia), toate importurile de acid sulfanilic din alte țări terțe au provenit din RPC și SUA în perioada examinată.
Tabelul 5
Importurile de acid sulfanilic din alte țări terțe
2010
2011
2012
PAR
Volumul importurilor din SUA (indice)
100
267
253
299
Cota de piață a importurilor din SUA (indice)
100
180
171
188
Prețuri medii ale importurilor din SUA (indice)
100
95
101
102
Volumul importurilor din China (indice)
100
77
14
1
Cota de piață a importurilor din China (indice)
100
73
13
1
Prețuri medii ale importurilor din China (indice)
100
92
104
164
Sursă: Eurostat.
(97)
Volumul importurilor de acid sulfanilic din RPC a scăzut cu 99 % între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, iar cota lor de piață a scăzut, de asemenea, cu 99 % în aceeași perioadă.
(98)
Prețul mediu al importurilor de acid sulfanilic din RPC a scăzut ușor în 2011, cu 8 %, și a înregistrat o tendință de creștere în anii următori, cu o creștere foarte puternică de 64 % în perioada anchetei de reexaminare.
(99)
Atât volumul, cât și cota de piață a importurilor de acid sulfanilic din SUA au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate, cu 199 % și, respectiv, cu 88 %. Întrucât cota de piață a industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în cursul aceleiași perioade, importurile din SUA au preluat cota de piață lăsată de exportatorii chinezi și indieni.
(100)
Nivelurile prețurilor importurilor din SUA au rămas destul de stabile în cursul perioadei examinate și s-au încadrat în același interval ca și cele ale producătorilor din Uniune. În cursul perioadei anchetei de reexaminare nu a existat nicio subcotare a prețurilor de către importurile din SUA.
5. Situația industriei din Uniune
(101)
În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a inclus o evaluare a tuturor factorilor economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune pe durata perioadei examinate.
(102)
Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, a fost necesară prezentarea sub formă de indici a informațiilor referitoare la unicul producător din Uniune.
5.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
Tabelul 6
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2010
2011
2012
PAR
Producția exprimată în tone (indice)
100
87
99
107
Capacitatea exprimată în tone (indice)
100
100
100
100
Rata de utilizare a capacității (indice)
100
87
99
107
Sursă: Răspuns la chestionar.
(103)
Producția industriei din Uniune a fost cu 7 % mai mare în perioada anchetei de reexaminare decât la începutul perioadei examinate. Capacitatea industriei din Uniune a rămas neschimbată în cursul perioadei examinate și, prin urmare, rata de utilizare a capacității a înregistrat aceeași evoluție ca și producția, și anume a crescut cu 7 % în perioada anchetei de reexaminare.
(104)
Trebuie observat faptul că industria din Uniune și-a menținut un nivel satisfăcător de utilizare a capacităților pe parcursul perioadei examinate, cu excepția anului 2011, și a reușit să atingă un nivel optim în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(105)
În urma comunicării concluziilor anchetei, industria din Uniune a afirmat că pe parcursul perioadei examinate a atins niveluri optime de utilizare a capacității doar în PAR, ceea ce arată că redresarea este încă foarte recentă și fragilă.
(106)
Această observație din evaluarea Comisiei nu modifică concluziile prezentate în considerentul 104 de mai sus, care nu contrazic în niciun fel observațiile industriei din Uniune.
5.2. Stocuri finale
Tabelul 7
Volumul stocurilor finale
2010
2011
2012
PAR
Stocuri finale exprimate în tone (indice)
100
576
328
171
Sursă: Răspuns la chestionar.
(107)
Nivelurile stocurilor de sfârșit de an ale industriei din Uniune au înregistrat o creștere puternică în 2011, cu o tendință ulterioară de scădere, rămânând totuși cu 71 % peste nivelul din 2010 în perioada anchetei de reexaminare. În orice caz, pe baza volumului de producție din perioada anchetei de reexaminare, nivelul stocurilor finale reprezintă mai puțin de o lună de producție.
5.3. Volumul de vânzări și cota de piață
Tabelul 8
Volumul vânzărilor și cota de piață
2010
2011
2012
PAR
Volumul vânzărilor exprimat în tone (indice)
100
70
97
104
Cota de piață % (indice)
100
66
92
92
Sursă: Răspuns la chestionar.
(108)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut cu 4 % față de nivelurile înregistrate la începutul perioadei examinate. S-a înregistrat o scădere foarte puternică în 2011, urmată ulterior de o creștere constantă.
(109)
În ceea ce privește cota de piață, performanța industriei din Uniune poate fi considerată stabilă în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2011 când, odată cu scăderea vânzărilor, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în mod similar. În următorii ani, vânzările și cota de piață au înregistrat o tendință de creștere. Deși cota de piață a producătorului din Uniune a rămas în perioada anchetei de reexaminare ușor sub nivelul din 2010, este demn de reținut faptul că industria din Uniune a reușit, totuși, să participe la creșterea consumului din Uniune și a deținut o poziție dominantă pe piața Uniunii pe tot parcursul perioadei examinate.
(110)
În observațiile sale prezentate în urma comunicării concluziilor anchetei, industria din Uniune a afirmat că cota sa de piață este foarte instabilă datorită faptului că acidul sulfanilic este un produs influențat de prețuri și a menționat exemplul anului 2011, când cota de piață a industriei din Uniune s-a prăbușit.
(111)
În această privință, trebuie subliniat că pierderea cotei de piață înregistrată în 2011 a coincis cu o creștere a prețurilor de către producătorul din Uniune care a fost contrară tendințelor pieței de la momentul respectiv. Într-adevăr, ancheta a arătat că prețurile de import din toate țările au scăzut cu 5 % până la 20 % în 2011. De asemenea, este demn de remarcat faptul că datele statistice disponibile indică faptul că cel care a preluat cota de piață pierdută de industria din Uniune a fost, în principal, importatorul din SUA.
5.4. Prețurile și factorii care influențează prețurile
Tabelul 9
Prețurile de vânzare
2010
2011
2012
PAR
Prețuri medii de vânzare exprimate în EUR/tonă (indice)
100
109
108
112
Sursă: Răspuns la chestionar.
(112)
Prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii au crescut cu 12 % în cursul perioadei examinate, acest fapt datorându-se transferării creșterii costului principalei materii prime (anilină).
5.5. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
Tabelul 10
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2010
2011
2012
PAR
Ocuparea forței de muncă (indice)
100
100
117
117
Productivitatea forței de muncă (indice)
100
88
85
91
Costul mediu al forței de muncă (indice)
100
105
102
116
Sursă: Răspuns la chestionar.
(113)
Ocuparea forței de muncă în echivalent normă întreagă a crescut cu 17 % pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Costurile medii cu forța de muncă au înregistrat o tendință de creștere în cursul perioadei examinate, ajungând la o creștere de 16 % în perioada anchetei de reexaminare în comparație cu anul 2010. Întrucât producția a crescut doar cu 7 %, astfel cum se indică în considerentul 103, productivitatea muncii a scăzut cu 9 % în perioada examinată.
5.6. Rentabilitatea
Tabelul 11
Rentabilitatea
2010
2011
2012
PAR
Rentabilitatea (indice)
100
96
20
65
Sursă: Răspuns la chestionar.
(114)
Rentabilitatea industriei din Uniune pentru produsul similar a scăzut în cursul perioadei examinate și a fost cu puțin sub nivelul optim declarat de industria din Uniune. Cu toate acestea, este important să se menționeze că rentabilitatea a rămas pozitivă pe parcursul perioadei examinate.
(115)
Scăderea rentabilității se datorează în special creșterii costului mediu de producție cu 20 % între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, care nu poate fi pe deplin compensată de creșterea cu 12 % a prețurilor de vânzare, astfel cum se indică în considerentul 112.
5.7. Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități
Tabelul 12
Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități
2010
2011
2012
PAR
Investiții (indice)
-
100
133
57
Randamentul investițiilor (indice)
100
86
30
103
Fluxul de lichidități (indice)
100
116
68
82
(116)
Ancheta a arătat că industria din Uniune nu a fost în măsură să facă investiții în 2010. Ulterior, investițiile pentru acidul sulfanilic au scăzut cu 43 % începând din 2011 până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare, iar valoarea acestora în termeni absoluți poate fi considerată scăzută, investițiile fiind legate, în principal, de activitatea de întreținere. Aceste constatări sunt în concordanță cu randamentul investițiilor și cu rentabilitatea scăzută din cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(117)
Randamentul investițiilor a urmat îndeaproape tendința rentabilității în 2011 și în 2012. În perioada anchetei de reexaminare, randamentul investițiilor a crescut și a ajuns la același nivel ca cel înregistrat în 2010, din pricina creșterii rentabilității între anul 2012 și perioada anchetei de reexaminare.
(118)
Fluxul de lichidități a urmat o tendință fluctuantă, dar a rămas pozitiv pe întregul parcurs al perioadei examinate. În perioada anchetei de reexaminare, fluxul de lichidități a scăzut cu 18 % față de nivelul din 2010. Industria din Uniune nu a semnalat dificultăți în mobilizarea capitalurilor în cursul perioadei examinate.
5.8. Magnitudinea marjei de subvenție efective și redresarea după subvenționarea din trecut
(119)
Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 84, marja de subvenționare constatată în perioada anchetei de reexaminare nu a fost substanțială, cu toate că a rămas peste nivelul de minimis.
(120)
Luând în considerare creșterea volumelor de vânzări, a prețurilor și a ratei de utilizare a capacităților industriei din Uniune, se poate concluziona că măsurile au avut succes și că industria din Uniune s-a redresat în urma efectelor practicilor anterioare de subvenționare în cursul perioadei examinate. O anumită scădere a unor indicatori de prejudiciu precum rentabilitatea și cota de piață a fost constatată în perioada anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, acest lucru nu poate fi atribuit importurilor din țara în cauză, având în vedere nivelul lor foarte scăzut în perioada anchetei de reexaminare. În orice caz, evoluția negativă a indicatorilor de prejudiciu continuă să indice o situație sustenabilă pentru industria din Uniune.
6. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(121)
Ancheta a arătat că importurile produsului în cauză din India au scăzut până la un nivel foarte mic. Cota de piață a industriei din Uniune a rămas destul de stabilă și volumele pierdute de către țara în cauză au fost preluate de importurile din SUA la un nivel de preț similar cu cel al industriei din Uniune. Industria din Uniune a fost în măsură să își crească volumul vânzărilor, prețurile medii de vânzare și să obțină rate aproape optime de utilizare a capacității.
(122)
Scăderea moderată a cotei de piață și a rentabilității industriei din Uniune nu poate fi pusă pe seama importurilor din India, astfel cum se explică în considerentul 120.
(123)
Prin urmare, se concluzionează că industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu material în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(124)
Deși industria din Uniune a făcut câteva observații cu privire la analiza prejudiciului, care au fost abordate mai sus în considerentele 95, 105-106 și 110-111, ea a fost de acord cu concluzia generală privind absența unui prejudiciu important, în special în cursul PAR.
7. Probabilitatea reapariției prejudiciului
(125)
Pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului, este important să se sublinieze faptul că la un nivel al capacității de utilizare inferior nivelului optim - precum cel care a fost realizat în perioada anchetei de reexaminare - industria din Uniune nu este în măsură să satisfacă întregul consum la nivelul Uniunii și, prin urmare, o parte semnificativă din consumul Uniunii trebuie să fie acoperit de importuri.
(126)
În plus, industria din Uniune fabrică numai acid sulfanilic purificat, ceea ce înseamnă că utilizatorii care preferă acidul sulfanilic de tip tehnic pentru producția proprie sunt nevoiți să apeleze la importuri.
(127)
În plus, industria din Uniune a avut o cotă de piață stabilă prin vânzările către un număr de clienți pe termen lung. Ancheta a relevat faptul că, pentru unii utilizatori, furnizorii de acid sulfanilic trebuie să facă obiectul unui proces de certificare/verificare strict și costisitor, care face mai dificilă schimbarea de la un furnizor la altul.
(128)
În acest context, potențialul impact al importurilor din India pe piața Uniunii și asupra industriei din Uniune a fost analizat în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care se permite expirarea măsurilor.
(129)
Astfel cum s-a concluzionat mai sus în considerentele 84-85 și 87, acidul sulfanilic importat din India încă beneficiază de subvenții și este probabil să beneficieze și în viitor de acestea.
(130)
În același timp, constatările anchetei indică faptul că prezența importurilor subvenționate din India nu va conduce la o reapariție a prejudiciului pentru industria Uniunii. Acest raționament se întemeiază pe analiza factorilor următori:
-
capacitatea neutilizată a Indiei,
-
comportamentul în materie de prețuri al exportatorilor indieni,
-
impactul nivelului de subvenționare asupra prețurilor,
-
gama de produse indiene.
(a) Capacitatea neutilizată a Indiei
(131)
Ancheta nu a evidențiat existența unor importante capacități de producție neutilizate în India.
(132)
Industria din Uniune a contestat această constatare, susținând în special că va avea loc, foarte probabil, o creștere a capacității neutilizate în India ca urmare a prezenței din ce în ce mai importante a produselor chinezești pe piața din India și că, prin urmare, stimulentele pentru export vor crește în continuare.
(133)
În această privință, Comisia remarcă faptul că cel mai mare producător și exportator indian de acid sulfanilic cunoscut a renunțat la statutul său de unitate axată pe export (EOU) în 2013, astfel cum se descrie în considerentul 39, întrucât societatea respectivă intenționa să-și crească vânzările pe piața internă. Aceste vânzări fuseseră limitate considerabil de condițiile impuse de sistemul EOU. Societatea a confirmat că nu resimte vreo presiune exercitată de concurenții chinezi și că, în conformitate cu estimările sale, piața indiană are perspective bune de dezvoltare. Prin urmare, nu există niciun motiv să se presupună că, din pricina unei pretinse presiuni exercitate de China asupra pieței indiene, capacitatea neutilizată prezentă sau viitoare a producătorilor indieni va fi redirecționată către Uniune.
(b) Comportamentul în materie de prețuri al exportatorilor indieni
(134)
În ceea ce privește comportamentul în materie de prețuri al exportatorilor indieni, s-a constatat în considerentele 94 și 95 de mai sus că atât producătorul-exportator cooperant, cât și alți exportatori indieni vindeau la prețuri care nu subcotau nivelurile prețurilor din Uniune în cursul PAR.
(135)
Industria din Uniune a afirmat că prețurile de export practicate de Kokan s-au bazat pe un angajament de preț și, prin urmare, nu erau reprezentative pentru ceilalți producători-exportatori indieni. Comisia observă că, în perioada examinată, prețurile practicate de Kokan erau în mod semnificativ mai mari decât prețul minim de import (denumit în continuare „PMI”) stabilit în angajament. În ceea ce-i privește pe ceilalți exportatori indieni, prețurile de export medii practicate de aceștia, astfel cum au fost raportate de Eurostat, au fost chiar mai mari în cursul PAR. Aceasta înseamnă că prețurile practicate de exportatorii indieni, inclusiv de Kokan, s-au bazat mai degrabă pe situația pieței și nu pe angajamentul de preț.
(136)
Industria din Uniune a remarcat, de asemenea, că prețurile importurilor din India au scăzut cu 8 % în perioada examinată, în pofida unei creșteri cu peste 40 % a prețurilor principalei materii prime (benzen) în aceeași perioadă. Ancheta a arătat că nivelul relativ ridicat al prețurilor pentru acidul sulfanilic de pe piața Uniunii a creat un spațiu de manevră pentru o scădere a prețurilor, în pofida creșterii costului principalei materii prime. Fără a aduce atingere importanței sale în calitate de componentă a costului, benzenul nu poate explica, în sine, evoluția costurilor și a prețurilor produsului care face obiectul anchetei. În cele din urmă, ancheta a arătat că prețurile de vânzare practicate de India față de Uniune nu au fost excepțional de scăzute, întrucât au fost similare cu prețurile de export practicate de India față de țările terțe, aceste exporturi fiind efectuate în cantități considerabile. Prin urmare, tendințele prețurilor produsului final (acidul sulfanilic) și ale principalei materii prime (benzenul) invocate de industria din Uniune nu sunt considerate a fi contradictorii.
(137)
În cele din urmă, industria din Uniune a sesizat faptul că prețurile de export din India către țările terțe, în special Turcia, au fost mai scăzute decât cele ale exporturilor către UE. Comisia observă că datele colectate de la Kokan au arătat că prețurile practicate de acesta față de Turcia au fost, de asemenea, mai mari decât prețul minim de import și că acestea nu au subcotat prețurile industriei din Uniune. Volumele exporturilor efectuate de Kokan către Turcia s-au înscris în același interval de prețuri ca și cele pe care industria din Uniune și-a întemeiat cererea și, prin urmare, concluziile cu privire la Kokan sunt valabile pentru toate exporturile indiene către Turcia. Pe baza celor de mai sus, pretinsa diferență de comportament în materie de prețuri al exportatorilor indieni față de țări terțe în comparație cu comportamentul lor față de UE nu este susținută de informațiile disponibile.
(c) Impactul nivelului de subvenționare asupra prețurilor
(138)
Astfel cum s-a indicat în considerentul 84 de mai sus, marja de subvenție constatată în cursul PAR pentru producătorul indian cooperant a fost de 3,1 %. Aceasta arată o tendință descrescătoare a subvenționării, observată încă de la instituirea măsurilor compensatorii inițiale, în 2002.
(139)
Această descreștere nu are legătură doar cu situația acestei societăți, ci și cu schimbările sistemice suferite de sistemele de subvenții din India. După cum s-a explicat în partea C din prezentul regulament, unele sisteme au fost abandonate de către guvernul Indiei, iar majoritatea sistemelor rămase au înregistrat reduceri în ceea ce privește avantajele oferite întreprinderilor. Doar în cazul unui singur sistem care a făcut obiectul anchetei, și anume DDS, condițiile de eligibilitate și procedurile administrative au fost slăbite. Prin urmare, Kokan a trecut imediat la acest sistem. Totuși, utilizarea DDS exclude utilizarea celor mai multe dintre celelalte sisteme (EOU, AAS, FPS, DFIA și FMS). Pentru produsul în cauză, sistemul DDS prevede un nivel maxim clar de subvenționare: în cursul PAR, 4 % din valoarea FOB a exporturilor, iar nivelul respectiv a fost redus, ulterior, cu încă 3 %. În pofida acestei limite a nivelului subvenției, se poate preconiza că alți producători vor trece la acest sistem sau că au trecut deja la acesta, având în vedere sarcina administrativă redusă pe care o impune.
(140)
Comisia a observat deja astfel de tendințe în mai multe alte anchete antisubvenție din India efectuate în cursul ultimilor 2 ani (17). Astfel, se poate concluziona că rezultatele cu privire la Kokan, astfel cum s-a descris în considerentul 139 de mai sus, pot fi extrapolate la restul producătorilor indieni de acid sulfanilic.
(141)
Luând în considerare nivelul de subsidizare menționat mai sus (un nivel de subvenționare preconizat de aproximativ 3 % cu sistemul DDS ca sistem principal) și nivelul actual al prețurilor de export din India, care includ deja subvențiile, se concluzionează că aceste prețuri de export nu vor subcota prețurile industriei din Uniune, chiar și în cazul în care măsurile compensatorii privind India ar fi eliminate. Prin urmare, se poate concluziona că exporturile din India, chiar dacă ar face obiectul unor subvenții, nu ar aduce prejudicii industriei din Uniune.
(d) Gama de produse
(142)
Producătorul indian cooperant (care reprezintă o proporție semnificativă din importurile provenite din India ale Uniunii) a vândut în principal tipul tehnic de acid sulfanilic, fiind în concurență mai ales cu importurile din SUA și din China, întrucât industria din Uniune nu producea tipul tehnic de acid sulfanilic. În plus, practic toate exporturile de acid sulfanilic efectuate de Kokan către Turcia, care au fost efectuate în cantități semnificative, au fost exporturi de acid sulfanilic de tip tehnic.
(143)
Industria din Uniune a afirmat că utilizările acidului sulfanilic de tip tehnic și ale celui purificat coincid într-o foarte mare măsură și că există, prin urmare, o concurență substanțială între cele două tipuri.
(144)
Deși nu se contestă faptul că ambele tipuri sunt considerate drept un singur produs, este important să se observe că ancheta a confirmat faptul că, din punct de vedere practic, interschimbabilitatea este limitată. În special utilizatorii care preferă sau care au nevoie de acid sulfanilic de tip tehnic ar putea, în teorie, utiliza acidul sulfanilic purificat, însă, având în vedere diferența semnificativă de preț (20 %-25 %), utilizarea acestuia din urmă nu este o soluție viabilă din punct de vedere economic. Prin urmare, se susține în continuare că, în ceea ce privește acidul sulfanilic de tip tehnic, vânzările efectuate de producătorii indieni concurează în special cu produsele chinezești și cu cele din SUA.
8. Concluzie privind reapariția prejudiciului
(145)
Având în vedere constatările anchetei prezentate în considerentele de mai sus, se concluzionează că abrogarea măsurilor compensatorii împotriva Indiei nu este susceptibilă să determine reapariția prejudiciului pe termen scurt și mediu.
E. INTERESUL UNIUNII
(146)
Deoarece s-a ajuns la concluzia că nu există probabilitatea reapariției prejudiciului, nu a fost necesar să se determine interesul Uniunii.
F. ÎNCHEIEREA MĂSURILOR COMPENSATORII
(147)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se consideră adecvat ca măsurile compensatorii în vigoare la importurile de acid sulfanilic din India să fie abrogate. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și prezenta observațiile în urma informării respective. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când acestea erau întemeiate.
(148)
Din cele menționate anterior rezultă că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, ar trebui să se abroge măsurile compensatorii aplicabile acidului sulfanilic originar din India. Decizia Comisiei privind acceptarea angajamentului în vigoare în prezent privind importurile de acid sulfanilic de la Kokan ar trebui, de asemenea, abrogată.
(149)
Ținând cont de faptul că redresarea industriei din Uniune este recentă, Comisia va monitoriza - ca urmare a solicitării din partea producătorului din Uniune - importurile de produs în cauză. Monitorizarea se va limita la o perioadă de doi ani după publicarea prezentului regulament.
(150)
Comitetul înființat în baza articolului 25 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis un aviz,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Taxa compensatorie definitivă la importurile de acid sulfanilic care se încadrează în prezent la codul NC ex 2921 42 00 (cod TARIC 2921420060) originare din India se abrogă și procedura privind aceste importuri este încheiată.
(2) Se abrogă, de asemenea, Decizia 2006/37/CE a Comisiei referitoare la acceptarea angajamentului în vigoare în prezent privind importurile de acid sulfanilic de la Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (India).
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2014.