PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 307/2014
ze dne 24. března 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 875/2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové, v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska. Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % a 12,9 %.
(2)
Rada nařízením (ES) č. 954/2008 (3) změnila platná opatření ohledně jednoho vyvážejícího výrobce a následně sazbu použitelnou pro „všechny ostatní společnosti“, jež se poté pohybovala v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) zachovala Rada prováděcím nařízením (EU) č. 875/2013 (4) tato cla v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
2. Žádost o přezkum
(4)
Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podala společnost River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), thajský vyvážející výrobce.
(5)
Žádost se omezovala na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.
(6)
Žadatel v ní poskytl prima facie důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu žadatele, na jejichž základě byla platná opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(7)
Žadatel zejména tvrdil, že se nové okolnosti týkají změn v sortimentu výrobku, který prodává a že tyto změny mají přímý dopad na náklady na jejich výrobu. Ze srovnání domácích cen žadatele s jeho cenami při vývozu do Unie vyplynulo, že se dumpingové rozpětí jevilo menší než stávající úroveň opatření.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(8)
Po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které odůvodňují zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Na tomto základě zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) dne 14. února 2013 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
4. Období přezkumného šetření
(9)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2011 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
5. Strany dotčené šetřením
(10)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a rovněž sdružení výrobců v Unii (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“).
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Písemné připomínky předložené AETMD byly zváženy a v příslušných případech k nim bylo přihlédnuto.
(13)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci na místě v prostorách žadatele v Thajsku v Bangkoku a v Kanchanaburi.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je týž výrobek, jaký byl definován v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, totiž kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jak bylo stanoveno v původním šetření a potvrzeno v přezkumu před pozbytím platnosti, u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
1. Stanovení běžné hodnoty
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl celkový domácí prodej žadatele, pokud jde o obdobný výrobek v období přezkumného šetření, reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku představoval v období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(18)
Celkový domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativním.
(19)
Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(20)
Pro každý z těchto typů výrobku Komise stanovila, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům během období přezkumného šetření představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje stejných nebo srovnatelných typů výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Komise zjistila, že v případě všech typů výrobku prodávaných na vývoz do Unie se domácí prodej žadatele uskutečnil v reprezentativních množstvích.
(22)
Dále Komise stanovila podíl ziskových prodejů nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý typ výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečné domácí prodeje.
(23)
Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně na domácím trhu podle typu výrobku bez ohledu na to, zda tyto prodeje jsou ziskové či nikoli, pokud
-
objem prodeje typu výrobku prodaného za čistou prodejní cenu, která se rovná vypočítaným výrobním nákladům nebo je vyšší, činil více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a
-
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(24)
Analýza domácího prodeje, kterou vypracovala Komise, ukázala, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než jednotkové výrobní náklady. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2. Stanovení vývozní ceny
(25)
Všechny prodeje na vývoz do Unie uskutečnil žadatel přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo Thajsku. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3. Srovnání
(26)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(27)
V odůvodněných případech upravila Komise běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(28)
V přípustných a řádně odůvodněných případech byly umožněny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech na manipulaci a nakládku, balení, provizích, úvěrových nákladech a bankovních poplatcích.
(29)
Žadatel požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení o rozdíl související s hodnotou značky při domácím prodeji pod vlastní značkou a při prodeji pod vlastní značkou na trhu Unie. Hodnota vlastní značky žadatele je údajně vyšší na thajském trhu než na trhu Unie. K odůvodnění svého požadavku se žadatel odkázal na úpravu provedenou v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(30)
Situace žadatele v tomto prozatímním přezkumu se však liší od situace ostatních vyvážejících výrobců, pro něž byly povoleny úpravy v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Úprava provedená v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se konkrétně vztahuje na vyvážející výrobce, jejichž domácí prodej se uskutečňuje pod vlastní značkou, zatímco prodej do Unie pod značkou maloobchodníka. V tomto prozatímním přezkumu se prodej žadatele jak na domácím trhu, tak na trhu Unie uskutečňuje pod jeho značkou. Kromě toho se úprava provedená v rámci původního šetření a přezkumu před pozbytím platnosti týkala ziskového rozpětí při početním zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu je však běžná hodnota založena na skutečných cenách žadatele na domácím trhu.
(31)
Pokud jde o údajnou nedostatečnou hodnotu značky při prodeji na trh Unie, dovozce dotčeného výrobku nesoucího značku žadatele se specializuje na dovoz značkových potravinářských produktů, zejména z Asie. Žadatel neobjasnil ani nezdůvodnil, proč by prodej tomuto dovozci měl mít nižší hodnotu, než je hodnota značky žadatele na domácím trhu. V důsledku toho Komise došla k závěru, že žadatel neprokázal, že by měl údajný rozdíl v hodnotě značky dopad na ceny nebo srovnatelnost cen.
(32)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Jelikož však žadatel neprokázal, že údajný rozdíl má dopad na ceny nebo srovnatelnost cen, nemohla být úprava povolena ani podle tohoto ustanovení.
(33)
Žádost o úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) a k) se proto zamítá.
(34)
S odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení žadatel rovněž požadoval úpravu týkající se snížení vývozní daně poskytovaného vládou. Vláda vyplácí žadateli určitou částku v případě, že dotčený výrobek je prodáván na vývoz, včetně na trh Unie.
(35)
Žadatel mohl prokázat, že za vývoz na trh Unie je mu vyplácena částka odpovídající méně než 0,5 % fakturované hodnoty. Nicméně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení se úprava provede, pokud jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném článku, pro běžnou hodnotu, a nikoli pro vývozní ceny, jak tvrdil žadatel. Šetření navíc ukázalo, že nelze stanovit přímou souvislost mezi platbou přijatou žadatelem, pokud jde o dotčený výrobek při vývozu do Unie, a dovozními poplatky za suroviny, které jsou v něm přítomné.
(36)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k). Jelikož však neprokázal žádnou souvislost mezi snížením vývozní daně a cenou dotčeného vyváženého výrobku, nemohlo být toto tvrzení přijato.
(37)
Žádost o úpravu týkající se snížení vývozní daně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) a k) se proto zamítá.
4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
Vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie byla srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(39)
Na základě toho činí vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 3,6 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(40)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise zkoumala, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily a zda je tato změna trvalé povahy.
(41)
V žádosti o přezkum žadatel odkazoval na změny v sortimentu výrobku, který prodává, s uvedením, že tyto změny přímo ovlivňují výrobní náklady. Šetření potvrdilo, že v důsledku podnikové reorganizace žadatel ve srovnání s obdobím původního šetření již nevyrábí a neprodává určité jiné výrobky a že tato skutečnost ovlivnila náklady na výrobu dotčeného výrobku.
(42)
AETMD uvedlo, že reorganizace provedená žadatelem nemusí být trvalé povahy, neboť provedené změny jsou snadno vratné.
(43)
Vedení společnosti má skutečně možnost, rozhodne-li se tak, provést reorganizaci do původního stavu. Neexistují však žádné důkazy, které by naznačovaly, že by rozhodnutí žadatele provést reorganizaci podniku a zjednodušit komercializaci skupiny výrobků mezi společnostmi skupiny nemělo mít trvalý účinek. Kromě toho reorganizace proběhla již před rokem 2009, což naznačuje, že nová podniková struktura je trvalé povahy.
(44)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo své tvrzení, že změnu, na jejímž základě byl přezkum zahájen, nelze považovat za změnu trvalé povahy. Konkrétně zpochybnilo dopad na výrobní náklady v důsledku vnitřní reorganizace v rámci skupiny a tvrdilo, že náklady uvnitř skupiny lze jednoduše přerozdělit, a snížit tak běžnou hodnotu. Z tohoto důvodu nelze nové výrobní náklady považovat za okolnosti trvalé povahy. AETMD rovněž uvedlo, že dceřiná společnost odpovědná za výrobu a prodej čerstvých produktů má stejnou adresu jako žadatel. AETMD tvrdilo, že to je další náznak toho, že reorganizace není hloubková a trvalá.
(45)
V reakci na tvrzení AETMD v 44. bodě odůvodnění žadatel zdůraznil, že reorganizace zahrnovala i zlepšení systému nákladového účetnictví, kdy byly zjištěny a odstraněny nedostatky, s cílem optimalizovat výrobu a snížit výrobní náklady. Žadatel rovněž zdůraznil, že jakákoli zpětná změna reorganizace z roku 2009 by v této fázi znamenala velmi složitý proces, neboť mateřská společnost žadatele, Agripure Holding PLC, je kótována na thajské burze.
(46)
Riziko možné zpětné změny reorganizace již bylo řešeno v 43. bodě odůvodnění.
(47)
Kromě toho Komise v zájmu ověření správnosti tvrzení v žádosti o zahájení tohoto přezkumu porovnala výrobní náklady typů výrobku vyvážených do Unie během období původního šetření (tj. před reorganizací uskutečněnou žadatelem v roce 2009) a během období přezkumného šetření. Toto srovnání potvrdilo, že se výrobní náklady na jednotku ve značné míře změnily. Zjištěná změna ve výrobních nákladech na jednotku přesahuje rámec pouhého přerozdělení nákladů a je důsledkem skutečného snížení nepřímých výrobních nákladů, jako je výrobní režie a náklady práce.
(48)
Co se týče otázky stejné administrativní adresy žadatele a jeho dceřiné společnosti, jde o běžnou podnikatelskou praxi. Kromě toho Komise během inspekce na místě v prostorách žadatele zjistila, že výrobní linky a prostory pro skladování hotových výrobků v daných prostorách byly určeny pro výrobu kukuřice cukrové; žádné stopy výroby a skladování čerstvých výrobků prodávaných dceřiné společnosti nebyly viditelné.
(49)
S ohledem na tvrzení AETMD a tvrzení žadatele, jakož i na skutečnost, že bylo zjištěno faktické snížení výrobních nákladů na jednotku mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření, je třeba tvrzení AETMD zamítnout.
(50)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel plánuje zvýšit svou výrobní kapacitu v roce 2013 přibližně o 40 %. Podle AETMD by tato skutečnost odporovala tvrzení žadatele, že nové, pozměněné výrobní náklady (vyplývající z reorganizace) jsou trvalé povahy.
(51)
Šetření skutečně potvrdilo, že žadatel připravuje zvýšení své výrobní kapacity. Dopad zvýšené výrobní kapacity byl jedním z faktorů, na jejichž základě se během přezkumu před pozbytím platnosti dospělo k závěru, že existuje riziko pokračování dumpingu (6).
(52)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo tvrzení, že investice do nové výrobní kapacity nutně ovlivní výrobní náklady, a tedy že převažující výrobní náklady, s nimiž byly domácí ceny srovnány v rámci tomto přezkumu (viz 24. bod odůvodnění), nejsou trvalé povahy. AETMD konkrétně provedlo výpočet vycházející z dostupných zdrojů a na jeho základě dospělo k závěru, že ve srovnání se současnými náklady by došlo ke zvýšení celkových nákladů vzhledem k nárůstu nákladů na odpisy přibližně o 10 %.
(53)
Žadatel tvrzení AETMD týkající se zvýšení nákladů na odpisy jako takové nevyvrátil, ale zdůraznil, že tyto zvýšené amortizační náklady budou vyrovnány zvýšením celkových příjmů (zvýšením prodeje) a snížením u jiných nákladů v důsledku vyšší automatizace.
(54)
Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, žadatel skutečně připravuje investice do nových výrobních zařízení. Tyto investice mohou mít za následek nárůst nákladů na odpisy. Na druhou stranu, a jak uvedl žadatel v odpovědi na připomínku AETMD, může nové výrobní zařízení rovněž přinést změny (oproti stávajícím výrobním linkám), jako je například úroveň automatizace. Tyto změny by měly mít přímý dopad na snížení práce a nákladů na energii a mohly by vyrovnat zvýšení za náklady na odpisy.
(55)
Při bližší úvaze se došlo k závěru, že celkový dopad na výrobní náklady na vyrobenou jednotku nelze měřit dříve, než budou nová zařízení uvedena do provozu a než se jakékoliv dodatečné náklady odrazí v účetní závěrce.
(56)
Nicméně s ohledem na cíl investice (zvýšení účinnosti a konkurenceschopnosti s cílem snížit výrobní náklady na jednotku) se očekává, že přinejmenším ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nedojde k žádnému výraznému nárůstu výrobní nákladů na jednotku. Za těchto okolností se předpokládá, že běžná hodnota bude stále založena na cenách na domácím trhu stejně jako v rámci tohoto přezkumu. Tvrzení AETMD proto musí být zamítnuto.
(57)
Po poskytnutí informací AETMD rovněž zpochybnilo trvalou povahu nového dumpingového rozpětí. Tvrdilo, že vývozní ceny, které byly použity jako základ pro výpočet dumpingového rozpětí, nebyly reprezentativní. Konkrétně argumentovalo tím, že
a)
počet tun vyvezených během období přezkumného šetření byl příliš malý na to, aby mohl být považován za reprezentativní, a
b)
pokud jde o 29. bod odůvodnění, vzhledem k tomu, že vývozní transakce týkající se výrobků s vlastní značkou tvořily téměř polovinu veškerého vývozu během období přezkumného šetření, neměly by být vývozní ceny považovány za reprezentativní. AETMD uvedlo, že pokud by navrhované snížení opatření vstoupilo v platnost, hlavní část vývozu do Unie by pravděpodobně zahrnovala značky maloobchodníků s nižší vývozní cenou (7).
(58)
Vzhledem k tomu, že množství vyvezená do Unie nebyla významná, Komise se sama ujistila, že ceny žadatele zaplacené nebo splatné při vývozu do Unie byly ve srovnání s cenami žadatele zaplacenými nebo splatnými při vývozu do jiných třetích zemí reprezentativní. Na tomto základě se dospělo k závěru, že ceny účtované odběratelům při vývozu do Unie odpovídaly cenám účtovaným odběratelům na ostatních vývozních trzích.
(59)
Existence různých segmentů trhu, vlastní značky a značky maloobchodníků, byla uznána již v předchozích šetřeních (8). Představuje důležitou část definice různých typů výrobku spadajících do oblasti působnosti dotčeného výrobku. Na tomto základě byl porovnán vývoz výrobků s vlastní značkou oproti domácímu prodeji výrobků s vlastní značkou a prodej na vývoz pod značkami maloobchodníků oproti domácímu prodeji pod značkami maloobchodníků.
(60)
Tvrzení AETMD, že budoucí vývoz bude zahrnovat zejména značku maloobchodníků, je spekulativní, nepodpořený důkazy, a jako takový nemůže zpochybnit reprezentativnost vývozu výrobků s vlastní značkou během období přezkumného šetření. Tvrzení AETMD se proto zamítá.
(61)
AETMD rovněž tvrdilo, že by snížení cla mohlo přinést riziko obcházení opatření.
(62)
Je třeba připomenout, že platná cla jsou již mezi thajskými vyvážejícími výrobci příslušně rozlišena. Riziko obcházení (tj. použití doplňkového kódu TARIC s nižším clem) tedy existuje od zavedení původních opatření. Nižší clo pro jednoho z těchto vyvážejících výrobců samo o sobě nezvyšuje riziko, že opatření budou obcházena v rámci Thajska jako celku.
(63)
Kromě toho, budou-li k dispozici informace naznačující, že opatření platná pro cla jsou obcházena, může být za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 13 základního nařízení, zahájeno šetření.
(64)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel mohl uměle zvýšit ceny při vývozu do Unie prostřednictvím křížové kompenzace s paralelním prodejem ostatních výrobků na trh za uměle nízké ceny.
(65)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, vývozní ceny dotčeného výrobku do Unie byly v souladu s vývozními cenami do třetích zemí. Proto nic nenasvědčuje tomu, že vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření byly uměle vysoké, a tvrzení se proto zamítá.
5. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(66)
Na základě výsledků šetření Komise považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Kromě toho se na žádost žadatele rovněž mění jeho adresa v Thajsku.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(68)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit změnu prováděcího nařízení Rady (EU) č. 875/2013.
(69)
Po poskytnutí informací thajská vláda tvrdila, že průměrná celní sazba pro spolupracující vývozce nezařazené do vzorku by rovněž měla být přezkoumána, aby se tak zohlednila zjištění tohoto částečného prozatímního přezkumu. Je třeba poznamenat, že toto tvrzení přesahuje omezenou oblast působnosti tohoto přezkumu, jehož výhradním cílem je upravit stávající sazbu antidumpingového cla pro žadatele. Veškeré žádosti o změnu výše sazeb antidumpingového cla na základě údajné změny okolností by měly být předloženy v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti River Kwai International Food Industry Co., Ltd v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 875/2013 se nahrazuje tímto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thajsko
3,6
A791“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 307/2014 AL CONSILIULUI
din 24 martie 2014
de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări intermediare efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană, după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
În urma unei anchete („ancheta inițială”), Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 682/2007 (2), a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, încadrat în prezent la codurile NC ex 2001 90 30 și ex 2005 80 00, originar din Thailanda. Măsura a luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 3,1 % și 12,9 %.
(2)
Prin Regulamentul (CE) nr. 954/2008 (3), Consiliul a modificat măsurile aflate în vigoare cu privire la un producător-exportator și, prin urmare, nivelul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”, aceasta fiind cuprinsă, în consecință, între 3,1 % și 14,3 %.
(3)
În urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază („reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor”), Consiliul a menținut taxa cuprinsă între 3,1 % și 14,3 % prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 al Consiliului (4).
2. Cererea de reexaminare
(4)
Comisia Europeană („Comisia”) a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea a fost înaintată de către River Kwai International Food Industry Co. Ltd („solicitantul”), un producător-exportator din Thailanda.
(5)
Obiectul cererii se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant.
(6)
În cererea sa, solicitantul a oferit dovezi prima facie în sprijinul faptului că, în ceea ce privește dumpingul referitor la solicitant, circumstanțele pe baza cărora au fost impuse măsurile aflate în vigoare s-au modificat și că modificările au un caracter durabil.
(7)
În special, solicitantul a susținut că modificarea circumstanțelor se referă la modificări ale gamei de produse pe care acesta le comercializează, care au un impact direct asupra costului de producție a acestora. Comparația dintre prețurile pe care solicitantul le practică pe piața internă și prețurile de export către Uniune a arătat că marja de dumping pare să fie mai scăzută decât nivelul măsurilor actuale.
3. Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale
(8)
După consultarea Comitetului consultativ, Comisia a stabilit că există suficiente dovezi care să justifice deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale limitate la examinarea dumpingului cu privire la solicitant. Astfel, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5) din 14 februarie 2013 („avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.
4. Perioada anchetei de reexaminare
(9)
Ancheta privind dumpingul a vizat perioada 1 iulie 2011-31 decembrie 2012 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
5. Părțile vizate de anchetă
(10)
Comisia a notificat oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația de producători din Uniune (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, „AETMD”) cu privire la deschiderea reexaminării intermediare.
(11)
Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(12)
Observațiile înaintate în scris de către AETMD au fost analizate și luate în considerare, acolo unde s-a considerat adecvat.
(13)
Pentru a obține informațiile necesare în vederea anchetei, Comisia a trimis solicitantului un chestionar și a primit răspunsul în termenul stabilit în acest scop.
(14)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea dumpingului. Comisia a efectuat o verificare la sediile solicitantului din Thailanda, în Bangkok și Kanchanaburi.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(15)
Produsul care face obiectul reexaminării este același cu cel din ancheta inițială și din ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, și anume porumb dulce (Zea mays var. saccharata) boabe, preparat sau conservat în oțet sau acid acetic, necongelat, încadrat în prezent la codul NC ex 2001 90 30, și porumb dulce (Zea mays var. saccharata) boabe, preparat sau conservat în alt mod decât în oțet sau în acid acetic, necongelat, altul decât produsele de la poziția 2006, încadrat în prezent la codul NC ex 2005 80 00, originar din Thailanda.
2. Produsul similar
(16)
Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială și s-a confirmat în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, porumbul dulce produs și vândut în Uniune și cel produs și vândut în Thailanda au, în principal, aceleași caracteristici fizice și chimice, precum și aceleași aplicații de bază ca porumbul dulce produs în Thailanda și vândut la export către Uniune. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
1. Determinarea valorii normale
(17)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) prima teză din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, dacă vânzările interne totale de produs similar ale solicitantului în timpul PAR au fost reprezentative. Vânzările interne sunt reprezentative în cazul în care volumul total al vânzărilor produsului similar pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune în timpul PAR.
(18)
Vânzările totale interne ale produsului similar au fost considerate reprezentative.
(19)
Ulterior, Comisia a identificat tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile în mod direct cu tipurile vândute la export către Uniune.
(20)
Pentru fiecare dintre tipurile de produs, Comisia a stabilit dacă vânzările pe piața internă sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările unui tip de produs pe piața internă sunt reprezentative atunci când volumul total al vânzărilor respectivului tip de produs pe piața internă către clienți independenți în timpul PAR reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil.
(21)
Comisia a stabilit că, pentru toate tipurile de produs vândute la export către Uniune, vânzările pe piața internă ale solicitantului au fost efectuate în cantități reprezentative.
(22)
Ulterior, Comisia a stabilit proporția vânzărilor rentabile către clienți independenți pe piața internă pentru fiecare tip de produs în timpul PAR, pentru a hotărî dacă va folosi vânzările reale pe piața internă pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(23)
Valoarea normală se bazează pe prețul real pe piața internă pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă vânzările sunt sau nu rentabile, dacă:
-
volumul de vânzări ale tipului de produs, vândut la un preț net egal cu costul de producție calculat sau mai mare decât acesta, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și
-
prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv este egal cu costul de producție unitar sau mai mare decât acesta.
(24)
Analiza Comisiei cu privire la vânzările pe piața internă a arătat că vânzările pe piața internă au fost rentabile în proporție de peste 90 % și că prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mare decât costul de producție unitar. Prin urmare, valoarea normală a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor pe piața internă în cursul PAR.
2. Determinarea prețului de export
(25)
Toate vânzările la export ale solicitantului către Uniune au fost efectuate direct către clienți neafiliați din Uniune sau din Thailanda. Prin urmare, prețul de export s-a stabilit pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3. Comparație
(26)
Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică.
(27)
Acolo unde a fost necesar, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(28)
Au fost acordate ajustări, atunci când acestea au fost aplicabile și justificate în mod corespunzător, pentru diferențe în ceea ce privește costurile de transport, cheltuielile de asigurare, costurile de manipulare și încărcare, costurile referitoare la ambalare, comisioanele, costurile creditului și taxele bancare.
(29)
Solicitantul a solicitat o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (d) din regulamentul de bază pentru o diferență între valoarea mărcii atunci când vânzarea se face sub marcă proprie pe piața internă și valoarea mărcii atunci când vânzarea se face sub marcă proprie pe piața Uniunii. Conform afirmațiilor sale, valoarea mărcii solicitantului este mai mare pe piața thailandeză decât pe piața Uniunii. Pentru a-și justifica cererea, solicitantul a făcut referire la ajustarea efectuată în ancheta inițială și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor.
(30)
Cu toate acestea, situația solicitantului în cadrul prezentei reexaminări intermediare este diferită față de situația altor producători-exportatori cărora li s-a acordat o ajustare în ancheta inițială și în reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor. Ajustarea efectuată în cadrul anchetei inițiale și în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor se referă în mod specific la producătorii-exportatori ale căror vânzări pe piața internă se fac sub marcă proprie, în timp ce vânzările lor în Uniune se fac sub marca distribuitorului. În cadrul prezentei reexaminări intermediare, vânzările solicitantului se fac sub marcă proprie atât pe piața internă, cât și pe piața Uniunii. În plus, ajustarea efectuată în cadrul anchetei inițiale și reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor au fost efectuate asupra marjei de profit în vederea construirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În cadrul prezentei reexaminări intermediare, valoarea normală se bazează însă pe prețurile reale ale solicitantului pe piața internă.
(31)
În ceea ce privește pretinsa lipsă de valoare a mărcii atunci când vânzarea se face pe piața Uniunii, importatorul produsului în cauză care poartă marca solicitantului este specializat în importurile de produse alimentare de marcă, în special din Asia. Solicitantul nu a clarificat și nici nu a dovedit de ce vânzările către respectivul importator ar avea o valoare mai mică decât valoarea mărcii pe piața internă a solicitantului. Prin urmare, Comisia a concluzionat că solicitantul nu a demonstrat că pretinsa diferență în ceea ce privește valoarea mărcii are impact asupra prețurilor sau asupra comparabilității acestora.
(32)
De asemenea, solicitantul a solicitat aceeași ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, având în vedere faptul că solicitantul nu a demonstrat că pretinsa diferență are impact asupra prețurilor sau asupra comparabilității acestora, ajustarea nu a putut fi acceptată nici în temeiul dispoziției respective.
(33)
Prin urmare, cererea privind efectuarea unei ajustări în temeiul articolului 2 alineatul (10) literele (d) și (k) este respinsă.
(34)
În temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, solicitantul a solicitat, de asemenea, o ajustare pentru a ține cont de o reducere a taxei pe export, acordată de guvern. Guvernul plătește solicitantului o anumită sumă atunci când produsul în cauză este vândut la export, inclusiv pe piața Uniunii.
(35)
Solicitantul a demonstrat că o sumă reprezentând mai puțin de 0,5 % din valoarea facturii este plătită solicitantului pentru exporturile către piața Uniunii. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, dacă se îndeplinesc condițiile menționate la articolul respectiv, trebuie ajustată valoarea normală, și nu prețul de export, astfel cum cere solicitantul. În plus, ancheta a arătat că nu se poate stabili o legătură directă între plata primită de solicitant cu privire la produsul în cauză, atunci când este exportat către Uniune, și taxele la import pentru materiile prime încorporate efectiv în produs.
(36)
De asemenea, solicitantul a solicitat aceeași ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (k). Cu toate acestea, dat fiind că solicitantul nu a demonstrat existența unei legături între reducerea taxei la export și stabilirea prețului produsului exportat în cauză, cererea nu a putut fi acceptată.
(37)
În consecință, cererea privind efectuarea unei ajustări pentru a ține cont de reducerea taxei la export, în temeiul articolului 2 alineatul (10) literele (b) și (k), este respinsă.
4. Dumpingul în cursul PAR
(38)
Valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs vizat exportat către Uniune a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export al tipului de produs relevant corespunzător, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(39)
Astfel, marja de dumping medie ponderată exprimată sub forma unui procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 3,6 %.
4. CARACTERUL DURABIL AL MODIFICĂRII CIRCUMSTANȚELOR
(40)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă circumstanțele pe baza cărora a fost stabilită marja de dumping actuală s-au modificat și dacă modificarea are un caracter durabil.
(41)
În cererea sa de reexaminare, solicitantul s-a referit la modificările gamei de produse pe care le comercializează, care ar avea un impact direct asupra costului de producție a acestora. Ancheta a confirmat că, din cauza restructurării societății, solicitantul nu mai produce și nu mai comercializează unele produse pe care le producea și le vindea în cursul anchetei inițiale și că acest lucru a influențat costul de producție a produsului în cauză.
(42)
AETMD a menționat că este posibil ca restructurarea efectuată de solicitant să nu aibă caracter durabil, întrucât aceasta poate fi revocată cu ușurință.
(43)
Conducerea societății solicitantului poate, într-adevăr, dacă dorește, să revoce restructurarea. Cu toate acestea, nu există dovezi care să arate că hotărârea solicitantului de a restructura și de a raționaliza comercializarea produselor grupului între societățile din cadrul grupului nu ar avea caracter durabil. În plus, restructurarea a avut loc în 2009, ceea ce arată că noua structură a grupului este durabilă.
(44)
După comunicarea informațiilor, AETMD și-a reiterat opinia potrivit căreia modificarea care a stat la originea reexaminării nu poate fi considerată durabilă. Mai precis, aceasta a contestat impactul reorganizării interne a grupului asupra costului de producție, declarând că, în cadrul grupului, costurile pot fi pur și simplu realocate pentru a scădea valoarea normală. Din acest motiv, noul cost de producție nu poate fi considerat durabil. AETMD a menționat, de asemenea, că filiala responsabilă cu producerea și vânzarea de produse proaspete are aceeași adresă ca solicitantul. AETMD a susținut că acesta este un alt indiciu privind lipsa de profunzime și de durabilitate a reorganizării.
(45)
Ca răspuns la observațiile AETMD, prezentate în considerentul 44, solicitantul a subliniat că reorganizarea a determinat, de asemenea, îmbunătățirea sistemului de contabilizare a costurilor, care a permis identificarea și soluționarea blocajelor pentru a optimiza producția și a reduce costurile de producție. Solicitantul a declarat, de asemenea, că, în stadiul actual, revocarea reorganizării din 2009 ar fi un proces foarte complex, întrucât societatea-mamă a solicitantului, Agripure Holding PLC, este cotată la bursa thailandeză.
(46)
Riscul revocării potențiale a reorganizării societății solicitantului a fost deja discutat în considerentul 43.
(47)
De asemenea, în vederea verificării acurateței afirmațiilor din cererea de deschidere a prezentei reexaminări, Comisia a comparat costul de producție a tipurilor de produs exportate către Uniune în cursul anchetei inițiale (și anume, înainte de reorganizarea societății solicitante din 2009) și în cursul PAR. Comparația a confirmat, într-adevăr, modificarea semnificativă a costului de producție unitar. Modificarea identificată a costurilor de producție unitare depășește o simplă realocare a costurilor, fiind datorată unei scăderi reale a costurilor indirecte de producție, precum cheltuielile de regie pentru fabricare și costul muncii.
(48)
În ceea ce privește faptul că solicitantul și filiala sa au aceeași adresă administrativă, aceasta este o practică comercială obișnuită. În plus, în timpul verificării efectuate la sediul solicitantului, Comisia a observat că liniile de producție și stocarea produselor finite din locație erau destinate producției de porumb dulce; nu exista niciun indiciu vizibil care să arate o eventuală producere și stocare a produselor proaspete vândute de filială.
(49)
Având în vedere argumentele AETMD și ale solicitantului și dat fiind că a fost identificată o scădere de facto a costului de producție unitar între momentul anchetei inițiale și PAR, argumentul înaintat de AETMD este respins.
(50)
AETMD a afirmat, de asemenea, că solicitantul intenționa să-și sporească, în 2013, capacitatea de producție cu aproximativ 40 %. Potrivit AETMD, acest fapt contrazice declarația solicitantului, conform căreia costul de producție nou, revizuit (de după restructurare) ar avea un caracter durabil.
(51)
Ancheta a confirmat, într-adevăr, că solicitantul este pe cale să-și sporească capacitatea de producție. Impactul capacității sporite a fost unul dintre factorii pe baza cărora s-a concluzionat în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor că există un risc de continuare a dumpingului (6).
(52)
După comunicarea informațiilor, AETMD și-a reiterat afirmația potrivit căreia investiția într-o nouă capacitate de producție va influența cu siguranță costul de producție și, prin urmare, costul de producție utilizat ca referință principală, cu care au fost comparate prețurile pe piața internă în cadrul prezentei reexaminări (a se vedea considerentul 24), nu are caracter durabil. În special, AETMD a realizat un calcul pe baza surselor disponibile, pe baza căruia a concluzionat că, în comparație cu costurile curente, costurile totale vor crește cu aproximativ 10 % datorită creșterii costurilor amortizării.
(53)
Solicitantul nu a contestat afirmația făcută de AETMD cu privire la costurile crescute ale amortizării în sine, însă a subliniat că respectiva creștere a costurilor amortizării va fi compensată de creșterea venitului total (prin creșterea vânzărilor) și de scăderea altor costuri în urma sporirii gradului de automatizare.
(54)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 51, în prezent solicitantul investește, într-adevăr, în noi unități de producție. Investițiile în noi unități de producție pot conduce la creșterea costurilor amortizării. În schimb, astfel cum a arătat solicitantul ca răspuns la observația AETMD, noile unități de producție pot aduce, de asemenea, modificări (față de liniile de producție existente), cum ar fi gradul de automatizare. Astfel de modificări ar trebui să aibă un efect direct de micșorare a costurilor legate de muncă și energie și ar putea să compenseze creșterea costului amortizării.
(55)
În concluzie, impactul total asupra costului de producție pe unitate produsă nu poate fi cuantificat înainte de inaugurarea noilor instalații și de reflectarea eventualelor costuri suplimentare în contabilitate.
(56)
Cu toate acestea, având în vedere obiectivul investiției (creșterea eficienței și a competitivității, reducerea costurilor de producție unitare) este de așteptat ca, cel puțin pe termen mediu-lung, să nu existe creșteri semnificative ale costului de producție unitar. În aceste circumstanțe, este de așteptat ca valoarea normală să se bazeze în continuare pe prețurile interne, precum în cadrul prezentei reexaminări. Prin urmare, argumentul adus de AETMD trebuie să fie respins.
(57)
După comunicarea informațiilor, AETMD a contestat, de asemenea, caracterul durabil al noii marje de dumping. Aceasta a susținut că prețurile de export utilizate drept bază pentru calcularea marjei de dumping nu au fost reprezentative. În special, aceasta a afirmat că:
(a)
tonajul exportat în cursul PAR a fost prea mic pentru a fi considerat reprezentativ; și
(b)
în ceea ce privește considerentul 29, având în vedere faptul că tranzacțiile de export de produse sub marcă proprie au reprezentat aproape jumătate din totalul exporturilor în cursul PAR, prețurile de export ar trebui să fie considerate nereprezentative. AETMD a fost de părere că, în cazul în care măsurile propuse de diminuare a măsurilor ar intra în vigoare, este probabil ca cea mai mare parte a exporturilor către Uniune să fie realizate sub marca distribuitorului, la prețuri de export mai mici (7).
(58)
Întrucât cantitățile exportate către Uniune nu au fost semnificative, Comisia a verificat că prețurile de export ale solicitantului plătite sau care urmează să fie plătite, pentru Uniune, au fost reprezentative, comparându-le cu prețurile de export ale solicitantului plătite sau care urmează să fie plătite pentru exporturi către alte țări terțe. Prin urmare, s-a concluzionat că prețurile percepute clienților din Uniune au fost în concordanță cu cele pentru clienții de pe alte piețe de export.
(59)
Existența unor segmente de piață diferite, sub marcă proprie și sub marca distribuitorului, a fost confirmată în timpul anchetelor anterioare (8). Aceasta constituie o parte importantă a definiției diverselor tipuri de produse în cadrul definiției produsului vizat. Astfel, exporturile produselor sub marcă proprie au fost comparate cu vânzările pe piața internă ale produselor sub marcă proprie, iar vânzările la export ale produselor sub marca distribuitorului au fost comparate cu vânzările pe piața internă ale produselor sub marca distribuitorului.
(60)
Afirmația AETMD potrivit căreia exporturile viitoare vor consta, în principal, în produse sub marca distribuitorului este speculativă, nu este susținută cu probe și, prin urmare, este insuficientă pentru a contesta caracterul reprezentativ al exporturilor produselor sub marcă proprie în cursul PAR. Prin urmare, argumentul AETMD este respins.
(61)
AETMD a susținut, de asemenea, că scăderea taxei ar putea da naștere riscului de circumvenție a măsurilor.
(62)
Se reamintește că taxele aplicabile în prezent sunt deja diferențiate între producătorii-exportatori thailandezi. Astfel, riscul de circumvenție a măsurilor (de exemplu, prin utilizarea codului adițional TARIC cu taxe mai mici) există de la introducerea măsurilor inițiale. Stabilirea unei taxe mai mici pentru unul dintre producători-exportatori nu sporește în sine riscul de circumvenție a măsurilor de către Thailanda în ansamblu.
(63)
De asemenea, în cazul în care se primesc informații privind circumvenția taxelor, se poate iniția o anchetă corespunzătoare, cu condiția să se îndeplinească condițiile enumerate la articolul 13 din regulamentul de bază.
(64)
AETMD a afirmat, de asemenea, că este posibil ca solicitantul să fi crescut în mod artificial prețurile de export către Uniune prin compensarea încrucișată cu vânzări paralele de alte produse la prețuri micșorate artificial.
(65)
Astfel cum se arată în considerentul 58, prețurile de export ale produsului relevant către Uniune au fost în concordanță cu cele practicate față de țări terțe. Așadar, nu există indicii care să arate că prețurile de export către Uniune au fost crescute artificial în cursul PAR. Prin urmare, argumentul este respins.
5. MĂSURI ANTIDUMPING
(66)
Având în vedere rezultatele anchetei, Comisia consideră oportună modificarea taxei antidumping aplicabile importurilor produsului în cauză provenit de la River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
De asemenea, la cererea solicitantului, adresa acestuia în Thailanda a fost modificată.
6. COMUNICAREA INFORMAȚIILOR
(68)
Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele principale pe baza cărora s-a decis să se recomande modificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013.
(69)
După comunicarea informațiilor, guvernul thailandez a susținut că nivelul mediu al taxei pentru exportatorii cooperanți care nu au fost incluși în eșantion ar trebui, de asemenea, să fie revizuit, pentru a ține seama de rezultatele prezentei reexaminări intermediare parțiale. Trebuie să se precizeze că cererea respectivă depășește domeniul limitat de aplicare al prezentei reexaminări, care vizează numai ajustarea nivelului existent al taxei antidumping pentru solicitant. Orice cerere de modificare a nivelului taxei antidumping ca urmare a unei pretinse modificări a circumstanțelor trebuie să fie înaintată în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, cererea respectivă este respinsă,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Rubrica referitoare la River Kwai International Food Industry Co., Ltd din tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 este înlocuită cu următorul text:
Societatea
Taxa antidumping (%)
Codul adițional TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thailanda
3,6
A791”
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 24 martie 2014.