PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 695/2013
ze dne 15. července 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,9 % do 38,1 % z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) a Ukrajiny. Prováděcím nařízením (EU) č. 1243/2010 (3) uložila Rada po novém šetření podle článku 5 základního nařízení („původní šetření“) konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 270/2010 (4) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 580/2010 (5) Rada změnila platné konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny na 7 % po částečném prozatímním přezkumu omezeném pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 77/2010 (6) uložila Rada po přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(5)
Prováděcím nařízením (EU) č. 805/2010 (7) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken společnosti Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken, a tímto opatřením naplnila rozsudek Soudního dvora ve věci C-141/08 P (8).
(6)
Prováděcím nařízením (EU) č. 987/2012 (9) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., a tímto opatřením splnila požadavky rozsudku Tribunálu ve věci T-274/07 (10).
(7)
Výše uvedená šetření se dále uvádějí pod názvem „předchozí šetření“.
2. Žádosti o přezkum
2.1. Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině a ČLR
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 25. ledna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken v Unii (dále jen „žadatelé o přezkum před pozbytím platnosti“).
(10)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahují platná nařízení, jmenovitě na ČLR a Ukrajinu, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(11)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. dubna 2012 oznámila prostřednictvím Úředního věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.2. Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině, pokud se jedná o jediného vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(12)
Dne 17. března 2012 Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost podala společnost Eurogold Industries Ltd., jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku z Ukrajiny („žadatel o prozatímní přezkum“).
(13)
Podle žadatele o prozatímní přezkum se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a tyto změny byly trvalé povahy. Na základě těchto změn bylo uvedeno, že platná antidumpingová opatření již nejsou pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
(14)
Komise tento přezkum zahájila dne 12. června 2012 („oznámení o zahájení prozatímního přezkumu“) (13) poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu.
3. Šetření
3.1. Přezkum před pozbytím platnosti
a) Období šetření a posuzované období v šetření přezkumu před pozbytím platnosti
(15)
Šetření dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce šetření přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „posuzované období“).
b) Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(16)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení před pozbytím platnosti předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(18)
Čínští vyvážející výrobci byli požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Výběr vzorku se proto nepovažoval za nutný.
(19)
V souběžném částečném prozatímním přezkumu spolupracoval jediný ukrajinský vyvážející výrobce, který požádal, aby pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byly použity údaje ověřené a shromážděné v souvislosti s prozatímním přezkumem (viz 31. bod odůvodnění níže).
(20)
V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností vybraných celkem z 20-30 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Tři vybrané společnosti byly vybrány na základě objemu jejich prodeje a výroby obdobného výrobku v roce 2011 a rovněž na základě jejich zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 40 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a byl tudíž považován za reprezentativní. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná zúčastněná strana nevyjádřila k navrženému vzorku připomínky.
(21)
Nepřihlásili se a v šetření přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali žádní dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
c) Dotazníky a ověřování
(22)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(23)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Pouze jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců spolupracoval a vyplnil dotazník.
(24)
Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Kromě toho čtyři spolupracující výrobci v Unii poskytli obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(25)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
-
ČLR
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, provincie Guangdong, ČLR
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Výrobci v Unii:
-
Colombo New Scal SpA., Itálie
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polsko
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Spojené království.
(26)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(27)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a ukončit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím poskytnout vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
3.2. Částečný prozatímní přezkum
a) Období šetření v prozatímním šetření přezkumu
(28)
Období šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu z Ukrajiny zahrnovalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Starší období šetření, např. takové, jaké bylo použito v přezkumu před pozbytím platnosti, by neodpovídalo požadavkům čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Podobné období šetření bylo navíc použito v souběžném řízení o refundaci.
b) Strany dotčené šetřením
(29)
Komise úředně vyrozuměla žadatele o prozatímní přezkum a zástupce dotčené vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v předběžném oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
c) Dotazníky a ověřování
(30)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu žadatele o prozatímní přezkum a potřeby zachování opatření.
(31)
Žadatel o prozatímní přezkum představoval veškerý dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny. Této společnosti byl zaslán dotazník a ona spolupracovala a vyplnila ho. Inspekční návštěva se uskutečnila v těchto prostorách:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(32)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(33)
Výrobek, který je předmětem přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 452/2007 a prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1243/2010, konkrétně žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(34)
Současná přezkumná šetření potvrdila, že stejně jako v původních šetřeních má dotčený výrobek a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na domácích trzích v dotčených zemích, žehlicí prkna vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země Ukrajiny stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití.
(35)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING, PRAVDĚPODOBNOST A PŘETRVÁVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU A TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
1. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - ČLR
1.1. Obecné poznámky
(36)
Jak je uvedeno výše, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který představoval pouze zanedbatelnou výši celkového čínského vývozu během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Zjištění týkající se této společnosti proto nebyla považována za reprezentativní pro její zemi.
(37)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci proto byli vyrozuměni o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby předložili své připomínky v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických údajů, které měla Komise k dispozici a která byla považována za nejpřesnější, tj. měsíční údaje předávané členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze 14.6“). Jiné statistické zdroje, jako databáze čínského vývozu a údaje Eurostatu (8 číslic) byly shledány nespolehlivými, neboť příslušné celní kódy zahrnovaly jiné výrobky než dotčený výrobek.
1.2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě vypočtené běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
Za tímto účelem Komise v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti navrhla za srovnatelnou zemi Ukrajinu. Ukrajina byla jednou ze zemí, která byla v předcházejících šetřeních použita jako vhodná třetí země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(41)
Kromě toho Komise usilovala o spolupráci dalších potenciálních srovnatelných zemí, konkrétně Malajsie, Bosny a Hercegoviny, Indie, Izraele a Turecka. Pouze turecké orgány předložily seznam známých výrobců, které lze oslovit, aniž by uvedly, zda některý z nich bude při šetření spolupracovat. Současně jen jeden ukrajinský vyvážející výrobce souhlasil, aby jeho údaje předložené a ověřené v rámci souběžného prozatímního přezkumu byly použity pro účely přezkumu před pozbytím platnosti. Tyto údaje jsou reprezentativní pro celou zemi.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a požadavkům stanoveným v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byl učiněn závěr, že Ukrajina je vhodnou srovnatelnou zemí.
b) Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(43)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumu před pozbytím platnosti, avšak spolupracoval v souběžném částečném prozatímním přezkumu a poskytl své údaje shromážděné a ověřené v rámci částečného prozatímního přezkumu pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
(44)
Vzhledem k značnému překrývání období šetření před pozbytím platnosti a období prozatímního šetření a vzhledem k tomu, že dotyčný ukrajinský vývozce představoval 100 % vývozu z Ukrajiny do Unie, byla běžná hodnota tedy určena na základě údajů získaných a ověřených v rámci souběžného částečného prozatímního přezkumu (viz 77. až 83. bod odůvodnění níže).
1.3. Vývozní cena
(45)
Vývozní cena u nespolupracujících čínských vývozců byla v souladu s článkem 18 základního nařízení stanovena na základě dostupných údajů. Vývozní cena byla tedy stanovena na základě dovozních statistik, které má Komise k dispozici (tj. v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6) a vypočtena na základě váženého průměru.
(46)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu.
1.4. Srovnání
(47)
U nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo provedeno srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy se prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen, stanovených na základě údajů získaných od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce.
(48)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny zjištěné na základě vykázaných a ověřených údajů srovnaných na základě ceny ze závodu podle typu výrobku a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy až o 5,9 % s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy bylo prokazatelné, že ovlivňují srovnatelnost cen.
1.5. Dumpingové rozpětí
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto orientační srovnání neprokázalo existenci dumpingu. Jelikož dovoz této společnosti představoval pouze okrajový podíl na celkovém objemu čínského dovozu, závěry týkající se této společnosti se nepovažují za reprezentativní pro celou ČLR.
(50)
V případě nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné srovnání u jednotlivých typů výrobku. Srovnání muselo místo toho vycházet ze statistických údajů, jak je objasněno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše. Srovnání ukázalo přibližné dumpingové rozpětí ve výši 11,5 %.
1.6. Pravděpodobnost trvání dumpingu ČLR
(51)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebyly během šetření k dispozici žádné informace o čínském domácím trhu. Spolupracující čínský vývozce byl zřízen jen k výrobě na trh Unie a neměl žádné informace o situaci na domácím trhu.
(52)
Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu musely vycházet hlavně z informací, které byly dostupné v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z údajů veřejně dostupných na internetu a z informací zveřejněných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010 prováděného americkou komisí pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti”) (14), které Komise považovala pro účely svého šetření za relevantní.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(53)
I přes platná opatření a navzdory svému poklesu během posuzovaného období, jak je uvedeno níže (viz 106. bod odůvodnění), měl čínský dovoz nadále významný podíl na trhu Unie ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, přičemž se cenově podbízel v porovnání s cenami Unie téměř o 20 % ve stejném období (viz 109. bod odůvodnění níže).
(54)
Vzhledem k významnému podílu na trhu a přetrvávajícímu vysokému cenovému podbízení v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti by čínský dovoz nadále vyvíjel silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie, kdyby byla opatření zrušena.
b) Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v ČLR
(55)
Údaje zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti svědčí o významné kapacitě v ČLR přibližně na úrovni 80 % spotřeby Unie (2009). Komise nenašla čerstvější informace, které by protiřečily informacím amerického vyšetřovacího orgánu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci se přesná nevyužitá kapacita nedala určit.
(56)
Podle informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti však počet stávajících výrobců v ČLR zůstal vysoký. Proto nebyl zjištěn důkaz o poklesu výrobní kapacity v ČLR.
(57)
Kromě toho na základě informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti a které potvrdily závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, pokud jde o spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, k pokrytí zvýšené poptávky lze snadno instalovat další kapacitu, jelikož výroba je založena především na lidské práci. Dále bylo šetřením zjištěno, že výrobci, kteří vyrábějí i jiné výrobky, než je dotčený výrobek, mohou snadno přecházet na výrobu jiných výrobků a že výroba dotčeného výrobku závisí na poptávce. Pokud by tedy antidumpingové clo bylo zrušeno, čínští výrobci by velmi pravděpodobně byli schopni zvýšit svou výrobu žehlicích prken poměrně rychle a bez velkých investic.
(58)
Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
c) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(59)
Vzhledem ke slabé spolupráci a nedostupnosti spolehlivých údajů nemohlo být provedeno cenové srovnání mezi dovozem do Unie a na jiné třetí vývozní trhy, ani srovnání s cenami na čínském domácím trhu. Orientační srovnání založené na dostupných údajích odhalilo značné cenové podbízení čínského dovozu oproti průměrným cenám výrobního odvětví Unie (viz 109. bod odůvodnění níže). Proto se má za to, že trh Unie je pro čínské vyvážející výrobce z hlediska cen přitažlivý.
(60)
Kromě toho podle závěrů z amerického přezkumu před skončením platnosti, proti nimž nebyly zjištěny žádné protichůdné informace, se lze domnívat, že Unie je v současné době pro čínské výrobce největším vývozním trhem. USA, jako druhý největší vývozní trh, zůstávají pro čínské vyvážející výrobce uzavřené, protože antidumpingová cla jsou vysoká a nedávno byla prodloužena do roku 2015.
(61)
Poměrně stabilní a podstatný podíl dovozu z Číny na trhu i přes platná opatření ukazuje, že Unie je pro čínské vyvážející výrobce i nadále přitažlivým vývozním trhem. Uzavření trhu USA, coby druhého největšího vývozního trhu, svědčí o omezené absorpční kapacitě třetích trhů. Proto by se čínští vyvážející výrobci v případě zrušení antidumpingových opatření vůči ČLR pravděpodobně zaměřili na trh Unie.
d) Dřívější chování
(62)
Podle informací shromážděných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti jsou čínští výrobci silně orientováni na vývoz. Alespoň zčásti to podle všeho potvrzují závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, kde jediný vyvážející výrobce nepůsobil na čínském domácím trhu, nýbrž se výhradně zaměřoval na vývoz.
(63)
Rozšíření antidumpingových opatření v USA po americkém přezkumu před skončením platnosti svědčí o tom, že dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích lze opakovat na trhu Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
(64)
Chování čínského vývozce, který v minulosti těžil z 0% celní sazby, Since Hardware (Guangzhou) Co, lze považovat za silný důkaz pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Společnost Since Hardware, jako jeden z největších čínských vyvážejících výrobců, zvýšila svůj objemový podíl na trhu Unie přibližně o 64 % s pomocí zjištěného zhruba 52% dumpingu a s pomocí 16% cenového podbízení proti cenám výrobního odvětví Unie (15). S ohledem na přitažlivost trhu Unie a dostupnou kapacitu v ČLR toto chování v minulosti signalizuje, že pokud by byla opatření zrušena, dumpingový dovoz se pravděpodobně znovu objeví v podstatných objemech.
1.7. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu - ČLR
(65)
S odkazem na výše popsaná zjištění lze vyvodit závěr, že vzhledem ke značné výrobní kapacitě, která je v ČLR dostupná, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby na vývoz, významné úrovni dumpingu a cenového podbízení tohoto vývozu i vzhledem k přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz je rozumné předpokládat, že zrušení opatření by vedlo k nárůstu vývozu žehlicích prken z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
2. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - Ukrajina
2.1. Obecné poznámky
(66)
V případě Ukrajiny jediný známý ukrajinský vyvážející výrobce v přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, a proto bylo nutné použít dostupné údaje. Vzhledem k tomu, že období šetření před pozbytím platnosti a období šetření v rámci prozatímního přezkumu se překrývaly, a vzhledem k tomu, že ukrajinský vývozce představoval 100 % dovozu z Ukrajiny, byly po dohodě s tímto výrobcem údaje získané a ověřené v rámci prozatímního přezkumu použity v souběžném přezkumu před pozbytím platnosti coby dostupné údaje.
2.2. Zjištění
(67)
Zjištění v prozatímním přezkumu jsou popsána v oddíle 6 níže a byla použita jako dostupné údaje pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
2.3. Dumpingové rozpětí
(68)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
2.4. Pravděpodobnost opakování dumpingu
(69)
Pokud jde o pravděpodobnost opakování dumpingu, byly analyzovány tyto ukazatele: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí, výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(70)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se zvýšil o 24 %. Odpovídající podíl na trhu se mírně zvýšil z 8 % v roce 2008 na 10 % v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(71)
V průběhu posuzovaného období dovozní ceny kopírovaly tytéž cenové tendence jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti dovozní ceny celkově vzrostly o 14 %.
b) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Během posuzovaného období byly ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než její ceny na trhu Unie. Tento cenový rozdíl činil více než 10 % úrovně vývozní ceny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(73)
Ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než ceny ukrajinského vývozu do Unie, což podporuje závěr, že trh Unie je přitažlivý, protože na něm lze vytvořit vyšší zisky.
c) Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce
(74)
V období šetření přezkumu před pozbytím platnosti měla Ukrajina k dispozici pro vývoz jen malou část své výrobní kapacity.
(75)
Podle informací shromážděných během šetření se ukrajinská kapacita nemá dále rozšiřovat. Není proto pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena.
d) Závěr o pravděpodobnosti opakování dumpingu - Ukrajina
(76)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, zejména ke zjištěním týkajícím se očekávaného vývoje kapacity, se dospělo k závěru, že není pravděpodobné, že ukrajinský vyvážející výrobce v případě zrušení opatření začne v krátkodobém až střednědobém horizontu znovu vyvážet na trh Unie v množství působícím újmu a za dumpingové ceny.
3. Dumping - prozatímní přezkum - Ukrajina
3.1. Běžná hodnota
(77)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % objemu vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie. Na tomto základě byl domácí prodej spolupracujícího ukrajinského výrobce shledán celkově reprezentativním.
(78)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(79)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(80)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(81)
V případech, kdy objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná prodejní cena tohoto typu byla rovna výrobním nákladům nebo je přesahovala, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu uskutečněného v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, bez ohledu na to, zda šlo či nešlo o prodej ziskový.
(82)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření v rámci prozatímního přezkumu.
(83)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, byla běžná hodnota vypočítána souladně s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k výrobním nákladům ukrajinského výrobce v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti připočítaly vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady nabyté v běžném obchodním styku a vážený průměrný zisk ze ziskových typů výrobků.
3.2. Vývozní cena
(84)
Jelikož ukrajinský vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
3.3. Srovnání
(85)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.4. Dumpingové rozpětí
(86)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
4. Trvalá povaha změněných okolností - Ukrajina
(87)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze změnu okolností přiměřeně považovat za změnu trvalé povahy.
4.1. Trvalá povaha změněných okolností
(88)
Ukrajinský výrobce provedl restrukturalizaci své organizace prodeje tak, že od prosince 2010 prodával veškerý svůj vývoz dotčeného výrobku do Unie přímo nezávislému odběrateli bez využití jakýchkoli společností ve spojení. Výpočet vývozních cen byl proto upraven s přihlédnutím k těmto novým okolnostem.
(89)
Tyto změny se považují za trvalé povahy, neboť úkoly, které v minulosti plnila společnost ve spojení, byly asi na jeden rok převedeny na ukrajinského výrobce. Nebyly zjištěny žádné indicie poukazující na možné budoucí změny prodejní struktury. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností má trvalou povahu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(90)
Obdobný výrobek vyrábí v Unii přibližně 20-30 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Roční produkce výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě zjištění učiněných během šetření uvedeného v 1. bodě odůvodnění výše, které se týkalo dovozu žehlicích prken od společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínského vyvážejícího výrobce žehlicích prken, a na základě údajů, které poskytli spolupracující výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 o uložení antidumpingových opatření na dovoz výše zmíněného vyvážejícího výrobce, roční výrobu žehlicích prken v Unii v roce 2009 lze odhadovat na více než 5 milionů kusů. Proto, a jelikož nebyly k dispozici jiné informace, se považovalo za vhodné předpokládat, že celková roční výroba v Unii dosáhla 5 milionů kusů na začátku posuzovaného období současného přezkumu před pozbytím platnosti (2008). Vývoj objemu výroby v posuzovaném období byl stanoven na základě trendů objemu výroby spolupracujících výrobců v Unii. Takto zjištěný objem výroby v Unii dosáhl v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti úrovně přibližně 5,2 milionů kusů.
(92)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 40 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Tito výrobci zařazení do vzorku vyplnili dotazník.
(93)
Kromě toho zaslali základní informace o své výrobě a údaje o prodeji čtyři další výrobci v Unii.
(94)
Bylo zjištěno, že těchto sedm výrobců se z více než 55 % podílí na celkové výrobě obdobného výrobku v Unii.
(95)
Trh Unie se žehlicími prkny je charakterizován především malými a středními výrobci v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Nizozemska, Polska, Portugalska, Španělska a Spojeného království.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
(96)
Protože na Ukrajině je pouze jeden vyvážející výrobce, spotřeba Unie a některé makroekonomické ukazatele jsou uvedeny ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost podle článku 19 základního nařízení
1. Spotřeba v Unii
(97)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, a objemu dovozu, jak je zachycen v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6.
(98)
Pokud jde o objem dovozu z ČLR, údaje jediného spolupracujícího čínského vývozce nebylo možné použít k extrapolaci na celkový objem dovozu z ČLR, neboť představovaly jen velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Celkový objem dovozu proto musel být určen na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují více výrobků, než jen dotčený výrobek, nebyly údaje Eurostatu považovány za vhodné pro určení objemu dovozu z ČLR. Vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců a nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců byla tudíž jediným spolehlivým statistickým zdrojem informací pro určení objemu dovozu databáze údajů vytvořená podle čl. 14 odst. 6. Jelikož však údaje o objemu dovozu v databázi 14.6 jsou zaznamenány jen v kg, bylo nutné převést tyto údaje na kusy (jednotky) s pomocí přepočítacího kurzu stanoveného pro dovoz z Ukrajiny v souběžně probíhajícím prozatímním přezkumu. Tento postup byl shledán rozumným, protože dovoz čínské spolupracující společnosti nebyl považován za reprezentativní a kromě toho, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění výše, Ukrajina posloužila coby srovnatelná země při určení běžné hodnoty pro ČLR, a její údaje byly tudíž považovány za reprezentativní pro určení úrovně čínského dovozu.
(99)
V případě dovozu z Ukrajiny byly použity ověřené údaje oznámené ve vyplněném dotazníku v souběžném prozatímním přezkumu. Ačkoliv období prozatímního šetření bylo stanoveno od 1. dubna 2011 do 31. března 2012, a tudíž se netýkalo prvního čtvrtletí období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, bylo zjištěno, že informace jsou přesto vhodné pro určení objemu dovozu. Tyto informace byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou přesné a reprezentativní pro stanovení objemu dovozu z Ukrajiny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(100)
Objemy prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly odhadnuty extrapolací podílu celkového objemu výroby a celkového objemu prodeje sedmi spolupracujících výrobců v Unii na celkovém odhadovaném objemu výroby výrobního odvětví Unie za každý rok posuzovaného období.
(101)
Na tomto základě klesla spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 11 %. Přesněji, domnělá poptávka klesla v letech 2008 a 2009 o 7 procentních bodů a poté se v letech 2009 a 2010 zvýšila o 9 procentních bodů. V průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti činila spotřeba Unie celkem 9 až 10 milionů kusů, což představuje pokles o 13 procentních bodů v porovnání s předchozím rokem.
Tabulka č. 1
Objem
(v tis. ks)
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl.(2011)
Spotřeba
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z dotčených zemí
(102)
V původním šetření, které skončilo v roce 2007, byl dovoz z ČLR a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo zkoumáno, zda by souhrnné posouzení bylo vhodné i při tomto přezkumu před pozbytím platnosti.
(103)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozu z ČLR bylo vyšší než zanedbatelné (11,5 %), tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny, v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl konstatován žádný dumping ani pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu. Z těchto důvodů by měl být dovoz z Ukrajiny posuzován odděleně od dovozu z Číny, protože kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou splněna.
3. Dovoz z ČLR
3.1. Objem a podíl na trhu
(104)
Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě údajů v databázi 14.6 v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(105)
Z těchto údajů vyplývá, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR v absolutních hodnotách klesl z [4 až 4,5 milionů kusů] v roce 2008 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představovalo pokles o 59 % v průběhu posuzovaného období. Tento pokles byl zvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy dovoz z ČLR poklesl z [3 až 3,5 milionů] v roce 2010 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 36 procentních bodů. Tento pokles se časově shoduje s opětovným zavedením antidumpingového cla pro společnost Since Hardware v prosinci 2010 (viz 64. bod odůvodnění výše).
(106)
I když podíl čínského dovozu na trhu v posuzovaném období klesl o 22 procentních bodů, podíl na trhu, který si ČLR udržovala během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. 15 %-20 %, byl nadále významný.
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb. pl. (2011)
Objem dovozu z ČLR, který podléhá opatřením (v tis. kusů)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Dovoz z ČLR, který podléhá opatřením, a jeho podíl na trhu
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
3.2. Ceny a cenové podbízení
(107)
V důsledku velmi slabé spolupráce čínských vyvážejících výrobců musela být průměrná dovozní cena, co se týče dovozu z ČLR, stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací v databázi 14.6. Informace zaznamenané v této databázi byly přepočteny na cena/kus podle výše uvedené metodiky (viz 104. bod odůvodnění výše). Dovozní ceny zjištěné tímto způsobem se zvýšily ze 7,0 EUR/kus v roce 2008 na 8,2 EUR/kus v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 17 %.
Tabulka č. 3
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
ČLR
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(108)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byly vážené průměrné prodejní ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu (tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů), srovnány s odpovídajícím váženým průměrem ceny dovozu, jak byly stanoveny výše v 107. bodě odůvodnění, na základě CIF a s příslušnými úpravami o cla.
(109)
Srovnání ukázalo, že při procentuálním vyjádření obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl dovoz zboží z ČLR cenově podbízivý oproti cenám výrobního odvětví Unie téměř o 20 %.
4. Dovoz z Ukrajiny
(110)
Jak je uvedeno výše v 99. bodě odůvodnění, objem a ceny dovozu z Ukrajiny byly stanoveny na základě ověřené odpovědi na dotazník, který vyplnil ukrajinský vyvážející výrobce v rámci souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu.
(111)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíly na trhu.
Tabulka č. 4
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Objem dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením (v tis. kusů
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Index
100
104
128
124
Podíl dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením, na trhu
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(112)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl v letech 2008 až 2011 o 24 %. Ukrajině se podařilo zvýšit svůj dovoz, a to zejména díky vyššímu antidumpingovému clu na dovoz žehlicích prken pocházejících z ČLR. Navíc k tomu přispěla změna antidumpingového cla pro Ukrajinu v červenci 2010 z 9,9 % na 7,7 %, a díky tomu se dovoz z Ukrajiny stal na trhu Unie více konkurenceschopný.
(113)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen dovozu z Ukrajiny, cena CIF s dodáním na hranice Unie, u dovozu, na který se vztahovala opatření.
Tabulka č. 5
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(114)
Jak vyplývá z tabulky č. 5 výše, průměrná dovozní cena vzrostla během posuzovaného období o 10 % - 15 % a dosáhla téměř úrovně cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
5. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(115)
Objem dovozu z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření, byl stanoven na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 převedených na kusy podle stejné metodiky, jaká se použila pro stanovení objemu dovozu z ČLR, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění výše. Bylo to považováno za přiměřené, jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují i jiné výrobky než jen dotčený výrobek, a proto nebyly shledány vhodnými pro určení objemu dovozu z dalších třetích zemí.
(116)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z dalších třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 6
Objem dovozu z dalších třetích zemí v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Turecko
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Index
100
160-170
215-225
225-235
Ostatní třetí země
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Index
100
130-140
190-200
150-160
Celkem ze všech dalších zemí
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Index
100
140-150
200-210
180-190
Podíl dovozu z dalších třetích zemí na trhu
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Ceny dovozu ze všech dalších zemí (EUR/kus)
7,7
8,1
8,2
9,0
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(117)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období celkově zvýšil. V letech 2008 až 2010 se dokonce zdvojnásobil, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesal. Na tomto základě se objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období značně zvýšil a dosáhl 1,5 - 1,9 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což se projevilo v podílu na trhu ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Většina tohoto dovozu pochází z Turecka, odkud dovoz vzrostl z 0,3 - 0,5 milionů kusů v roce 2008 na 0,8 - 1,0 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(118)
Průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí (na které se nevztahovala opatření) vzrostla ze 7,7 EUR/kus v roce 2008 na 9,0 EUR/kus během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představuje zvýšení o 17 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(119)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(120)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(121)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to podle odhadu na základě informací shromážděných od výrobců, kteří se přihlásili.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli tři výrobci v Unii zařazení do vzorku.
6.1. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(122)
Jak se uvádí v 91. bodě odůvodnění, celková výroba v Unii byla odhadnuta. Na tomto základě se výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšila o 4 %. Konkrétněji řečeno, mezi rokem 2008 a 2009 klesla o 2 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 6 procentních bodů na přibližně 5,2 milionů kusů.
Tabulka č. 7
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výroba
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Výrobní kapacita byla odhadnuta podle podílu celkového objemu výroby a celkové kapacity sedmi spolupracujících výrobců v Unii za každý rok posuzovaného období na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše v 122. bodě odůvodnění.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 17 %. Tento růst je však spojen pouze s jedním výrobcem v Unii, zatímco ostatním spolupracujícím výrobcům v Unii se v posuzovaném období kapacita nezměnila. Ze závěrů šetření vyplývá, že někteří nespolupracující výrobci v Unii zřejmě zavřeli své výrobní provozy a tím se celková výrobní kapacita v Unii v posuzovaném období snížila, což se však nepromítlo do tabulky č. 8. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky než dotčený výrobek (např. sušičky) částečně na stejných výrobních linkách. Šetření dále odhalilo, že výrobci v Unii mohou snadno přecházet z výroby dotčeného výrobku na jiné výrobky. Proto nebylo možné přesně stanovit výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(125)
Využití kapacity v roce 2008 bylo 66 % a v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně kleslo na 58 %. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, celkovou výrobní kapacitu v Unii nebylo možné spolehlivě stanovit. Jelikož se využití kapacity stanoví na základě celkové kapacity, ani v tomto případě nelze tento ukazatel považovat za významný ukazatel újmy.
Tabulka č. 8
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výrobní kapacita
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Využití kapacity
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Objem prodeje
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven tak, jak je popsáno v 100. bodě odůvodnění výše. Objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie tedy vzrostl o 10 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy objem prodeje stoupl o 7 procentních bodů. Časově se to shoduje s poklesem dovozu z ČLR, který nastal v důsledku uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 9
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Prodej nezávislým odběratelům v Unii
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(127)
Během posuzovaného období získalo výrobní odvětví Unie znovu podíl na trhu, který se v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšil ze 40 % - 45 % v roce 2008 na 50 % - 55 %, tj. o 24 %. Toto zvýšení je hlavně důsledkem nižší spotřeby a nižšího objemu čínského dovozu, ale také souběžného zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Podíl výrobců z Unie na trhu
40 % - 45%
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Zdroj: odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
e) Růst
(128)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti spotřeba v Unii klesla. Současně s tím vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie o 10 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil o 24 %. Stejně tak se ve stejném období zvýšila produkce výrobního odvětví Unie o 4 %, investice se více než zdvojnásobily (141. bod odůvodnění níže) a zaměstnanost stoupla o 10 % (129. bod odůvodnění níže). Lze tudíž vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posuzovaném období určitý růst.
f) Zaměstnanost
(129)
Zaměstnanost a její vývoj v celém výrobním odvětví Unie byly odhadnuty pomocí extrapolace dostupných údajů o spolupracujících výrobcích v Unii. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vykazuje úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie růst o 10 % souladně s nárůstem prodeje.
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Zaměstnanost u obdobného výrobku
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(130)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v kusech) na zaměstnance a rok klesla v průběhu posuzovaného období o 6 %. Souvisí to s tím, že výroba vzrostla v menším rozsahu než zaměstnanost.
Tabulka č. 12
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Produktivita (v tis. kusů na zaměstnance)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Zdroj: odpovědi na dotazník
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(131)
Zjištěné dumpingové rozpětí je podstatně vyšší než nepatrné. Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie, zejména s ohledem na objem a ceny dovozu z ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný.
(132)
Pokud jde o účinky dřívějšího dumpingu, přestože výše posuzované ukazatele svědčí o určitém zlepšení, na druhé straně rovněž dokazují, že výrobní odvětví Unie je stále nestabilní a citlivé.
6.2. Mikroekonomické ukazatele
a) Ceny a další faktory, které ovlivňují ceny
(133)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaná nezávislým odběratelům v Unii se vyvíjela tak, jak je znázorněno v následující tabulce. Průměrné ceny zůstaly během posuzovaného období poměrně stabilní, ale během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně stoupaly. Jak je uvedeno výše, tento nárůst se časově shodoval s uložením antidumpingových opatření vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 13
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/kus)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Zdroj: odpovědi na dotazník
(134)
Prodejní ceny kopírují cenové trendy hlavních surovin (tj. oceli). Prodejní ceny a náklady zůstaly v posuzovaném období poměrně stabilní, i když náklady vzrostly o něco více než prodejní ceny, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň a bylo nuceno přizpůsobit ceny levnému čínskému dovozu, aby v časech klesající spotřeby znovu získalo podíl na trhu.
b) Mzdové náklady
(135)
Průměrné mzdy byly během posuzovaného období stabilní, zatímco jednotkové výrobní náklady stouply o 3 % (viz tabulka č. 13 výše).
Tabulka č. 14
v EUR na zaměstnance
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Průměrná mzda
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Zásoby
(136)
Objem zásob se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Úroveň zásob byla během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 56 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008.
Tabulka č. 15
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Konečný stav zásob
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Ziskovost a návratnost investic
(137)
Výrobní odvětví Unie dokázalo mírně zvýšit svou ziskovost mezi rokem 2008, kdy bylo na prahu rentability, a rokem 2009, kdy se jeho ziskovost zvedla na 2 %. Ziskovost však opět klesla v roce 2010 a ještě více v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy vykazovala - 1,7 %. V posuzovaném období poklesla ziskovost celkově téměř o 2 %. Jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění, bylo to hlavně díky skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nebylo schopné zvýšit své prodejní ceny souladně s růstem nákladů, protože bylo nuceno se přizpůsobit nízkým cenám čínského dovozu, když chtělo znovu získat svůj podíl na trhu.
(138)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti. Mezi roky 2008 a 2009 rostla a od roku 2009 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesala. V důsledku vyšších investic byl pokles návratnosti investic strmější než pokles úrovně ziskovosti, jak je popsáno ve 141. bodě odůvodnění.
Tabulka č. 16
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ziskovost
(% čistého prodeje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(139)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vyjádřená jako procento obratu obdobného výrobku, se zlepšoval tak, jak se zvyšovala ziskovost od nulové úrovně v roce 2008 do 5 % v roce 2009. V roce 2010 klesl na 3 % a během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl záporný.
Tabulka č. 17
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Peněžní tok (% obratu)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(140)
Neexistují žádné zvláštní známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu.
f) Investice
(141)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti více než zdvojnásobily. Prudce se zvyšovaly v letech 2008 a 2009. Nárůst investic lze vysvětlit restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, které investovalo do svých výrobních postupů s cílem zvýšit svou konkurenceschopnost. Mezi lety 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k poklesu, zatímco úroveň investic zůstala ve srovnání s rokem 2008 výrazně vyšší.
Tabulka č. 18
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Čisté investice (v tis. EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Zdroj: odpovědi na dotazník
7. Závěr týkající se újmy
(142)
Z analýzy makroekonomických ukazatelů vyplynuly určité známky zlepšení, zvláště pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období. Současně poklesly některé důležité mikroekonomické ukazatele, jako je ziskovost a návratnost investic. Prodejní ceny přes svůj mírný růst nemohly dosáhnout udržitelné úrovně a vyrovnat zvýšení výrobních nákladů. Lze to vysvětlit zejména tím, že podíl čínského dovozu na trhu zůstal po celé posuzované období na vysoké úrovni a jeho nízkým cenám se výrobní odvětví Unie muselo přizpůsobovat, aby si zachovalo podíl na trhu.
(143)
Opatření vůči ČLR tak pouze částečně pomohla výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
(144)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a nedocházelo k žádné podstatné újmě. Navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému úsilí o restrukturalizaci je však výrobní odvětví Unie i nadále v nejistém a zranitelném stavu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(145)
Jak je uvedeno v 51. až 52. bodě odůvodnění, vzhledem ke slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců se analýza čínského domácího trhu a vývozu z ČLR do jiných třetích zemí musela spolehnout na dostupné informace, tj. veřejně přístupné informace zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010, který prováděla americká komise pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti“).
(146)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté a zranitelné situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(147)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma se znovu objeví, pokud by opatření zanikla.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(148)
Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR by byl nadále dumpingový. Bez opatření by se objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR velmi pravděpodobně zvýšil v cenách, které by se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Šetřením bylo zjištěno, že hlavní zákazníci výrobního odvětví Unie jsou maloobchodníci, tj. velké supermarkety, které mají silnou vyjednávací pozici a budou stále více odebírat žehlicí prkna z ČLR, která budou na trh přicházet za velmi nízké dumpingové ceny. Pravděpodobně bude sílit cenový tlak na výrobní odvětví Unie, které tedy bude nuceno snižovat své ceny s katastrofálním vlivem na jeho ziskovost, která již tak byla negativní v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(149)
V nejisté a zranitelné situaci výrobního odvětví Unie by vyšší objem a cenové dopady dumpingového dovozu z ČLR měly za následek velkou finanční ztrátu a snížení podílu na trhu.
(150)
Chování čínského vývozce Since Hardware (Guangzhou) Co, který v minulosti těžil z 0 % celní sazby, lze považovat za silný náznak pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Připomíná se, že společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, jež v minulosti těžila z 0 % cla (od dubna 2007 do prosince 2010), významně zvýšila svůj vývoz do Unie za výrazně dumpingové ceny, které se v tomto období podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Jak již bylo řečeno, antidumpingové šetření týkající se této společnosti mělo za následek uložení konečného antidumpingového cla ve výši 35,8 %. Toto šetření rovněž dospělo k závěru, že objem dovozu této společnosti během období šetření v rámci tohoto šetření (2009) se zdvojnásobil ve srovnání s dovozem stejné společnosti během období šetření v rámci původního šetření ukončeného v roce 2007 (2005). Šetření, pokud jde o společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, dospělo k závěru, že v důsledku toho výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
(151)
Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že již před zahájením stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti se čínští vyvážející výrobci obrátili na potenciální zákazníky v Unii s cenovými nabídkami výrazně nižšími, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Svědčí to o velké pravděpodobnosti, že se čínští vyvážející výrobci vynasnaží vstoupit na trh Unie se zvýšeným objemem zboží snížením jejich současné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Přitažlivost trhu Unie, stávající opatření v dalších třetích zemích a nevyužitá kapacita
(152)
Jak je uvedeno výše v 55. až 57. bodě odůvodnění, čínské odvětví žehlicích prken je silně orientováno na vývoz a dokonce i po uložení opatření zůstává Unie jeho největším a nejpřitažlivějším odbytištěm.
(153)
Pro čínské vyvážející výrobce jsou USA druhým největším vývozním trhem. Nicméně přístup na americký trh zůstává omezený kvůli silným antidumpingovým opatřením, jež byla prodloužena do roku 2015. Tím se posiluje pravděpodobnost, že pokud by opatření nebyla zachována, dovoz z ČLR by ve vyšších objemech směřoval na trh Unie.
(154)
Podle informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti, ČLR disponuje potenciálně velkými nevyužitými kapacitami a další kapacitu lze snadno zvýšit v případě zrušení antidumpingových cel, neboť výroba žehlicích prken v ČLR je náročná na lidskou práci a zvýšení produkce nevyžaduje ani velké investice ani specifické dovednosti. Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
4. Další faktory
4.1. Nedumpingový dovoz z ČLR
(155)
Jak bylo uvedeno výše, během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl zjištěn dumping u jediného spolupracujícího čínského vývozce, který má individuální clo ve výši 22,7 %. Protože však dovoz této společnosti představoval pouze mizivou část celkového objemu čínského dovozu, nemohl být považován za významný a nedalo se předpokládat, že přispěl k nejisté situaci výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(156)
Bylo rovněž zjištěno, že dovoz této společnosti se cenově nepodbízel proti cenám výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
4.2. Dovoz z Ukrajiny
(157)
Jak je uvedeno výše, dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl o 24 %. To mělo za následek mírný nárůst odpovídajícího podílu na trhu během posuzovaného období.
(158)
Průměrná cena dovozu však od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 14 % a dosáhla stejné cenové úrovně, jakou si účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(159)
Nejistou situaci výrobního odvětví Unie proto nelze vysvětlovat dovozem žehlicích prken z Ukrajiny. Stejně tak není pravděpodobné, že by dovoz z Ukrajiny přispěl k obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(160)
Objem dovozu z dalších třetích zemí nepodléhajících opatřením během posuzovaného období rostl, i když mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k mírnému poklesu. Toto zvýšení objemu dovozu se také promítlo do růstu podílu na trhu ve stejném období, a to z 5 % - 10 % na 15 % - 20 %.
(161)
Ačkoli cenová úroveň dovozu z dalších třetích zemí byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie, byla vyšší než průměrná cena dovozu z ČLR, kterou zjistilo toto šetření.
(162)
Navzdory tomu, co bylo uvedeno výše, se bude čínský dovoz pravděpodobně výrazně zvyšovat za dumpingové ceny a bude se cenově podbízet oproti cenám výrobního odvětví Unie. Jak se totiž šetřením ukázalo, průměrné ceny dovozu z ČLR bez antidumpingového cla byly přibližně o 20 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Proto lze očekávat, že čínský dovoz bude přicházet na trh Unie s nižšími cenami, než je průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí, pokud by platnost opatření skončila, jak se již stalo v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Proto byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí má sice určitý vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, ale nemůže vyvrátit závěr o pravděpodobnosti opětovného výskytu škodlivého dumpingu ze strany čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.4. Pokles spotřeby
(163)
Je třeba poznamenat, že zdánlivý pokles spotřeby mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti je dán především statistickým efektem poklesu dovozu způsobeným uloženými antidumpingovými opatřeními vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co. Ve stejném období se totiž výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu. Pokles spotřeby proto nemohl mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(164)
Šetření stanovilo pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(165)
S ohledem na úroveň dumpingu, který čínští vyvážející výrobci stále uplatňují, přitažlivost trhu Unie, dřívější chování čínského vyvážejícího výrobce Since Hardware (Guangzhou) Co, které bylo prokázáno v šetření, jež skončilo v prosinci 2010, možnost čínských výrobců snadno zvýšit kapacitu v případě vyšší poptávky, silnou orientaci čínských výrobců na vývoz a na jejich agresivní cenovou strategii, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by čelilo nárůstu dumpingového čínského dovozu, který by se silně cenově podbízel ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V takovém případě lze očekávat, že se zhorší nejen již tak složitá situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, ale za své vezmou pravděpodobně i některá nedávná zlepšení celkové výkonnosti výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(166)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Číny na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(167)
Stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Je proto možné posoudit jakékoli nežádoucí negativní dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(168)
Je třeba poznamenat, že se navrhuje ukončit antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny, což povede k lepšímu přístupu dovozu ze třetích zemí bez omezení na trh Unie.
(169)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu z ČLR.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(170)
Výrobní odvětví Unie prokázalo svou životaschopnost. Potvrdil to pozitivní vývoj jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o větší konkurenceschopnost a zavedeným opatřením. Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z ČLR nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie utrpí podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z ČLR, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace vzhledem k rozpětí cenového podbízení zjištěnému během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Již dnes negativní míra ziskovosti, návratnosti investic a zásob bude dále klesat a v konečném důsledku povede pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie.
(171)
Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dalších stran
(172)
Ani jeden z 15 oslovených dovozců/obchodníků nespolupracoval. V průběhu šetření se nepřihlásila žádná další potenciálně zainteresovaná strana. Neexistují žádné důkazy o tom, že by platná opatření měla významný vliv na dovozce či spotřebitele dotčeného výrobku. V této souvislosti je možné přiměřeně předpokládat, že hlavní odběratelé, tj. velké obchodní domy, dokáží přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na konečné spotřebitele, aniž by to mělo výrazný dopad na vnímání spotřebitelů.
4. Závěry týkající se zájmu Unie
(173)
Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody, z nichž by jednoznačně vyplývalo, že zachování opatření vůči ČLR by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(174)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a zrušit platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim také poskytnuta lhůta na vyjádření.
(175)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky měla být zachována a antidumpingové clo vztahující se na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken, opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěr, desek a ramp na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 and 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se ukončuje a antidumpingová opatření uložená vůči Ukrajině nařízením (ES) č. 452/2007 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. července 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 695/2013 AL CONSILIULUI
din 15 iulie 2013
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză și de abrogare a măsurilor antidumping la importurile de mese de călcat originare din Ucraina, ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) și a unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (3) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă, cuprinsă între 9,9 % și 38,1 %, la importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză și din Ucraina; prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1243/2010 (3), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de mese de călcat fabricate de Since Hardware (Guangzhou) Co, un producător-exportator chinez de mese de călcat, în urma unei noi anchete în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază (denumite în continuare „anchetele inițiale”).
(2)
Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 270/2010 (4), Consiliul a instituit o taxă definitivă asupra importurilor de mese de călcat provenite de la Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., un producător-exportator chinez de mese de călcat.
(3)
Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 580/2010 (5), Consiliul a modificat taxa antidumping definitivă în vigoare în ceea ce privește importurile de mese de călcat originare din Ucraina la 7 %, în urma unei reexaminări intermediare parțiale al cărei obiect s-a limitat la dumping, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(4)
Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 77/2010 (6), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de mese de călcat provenite de la Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, un producător-exportator chinez de mese de călcat, în urma unei reexaminări în ceea ce privește un nou exportator în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(5)
Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 805/2010 (7), Consiliul a reinstituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de mese de călcat provenite de la Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan, un producător-exportator chinez de mese de călcat, ca o măsură de respectare a hotărârii Curții de Justiție în cauza C-141/08 P (8).
(6)
Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 987/2012 (9), Consiliul a reinstituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză, fabricate de Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, ca o măsură de respectare a hotărârii Curții de Justiție în cauza C-141/07 P (10).
(7)
Anchetele menționate mai sus sunt denumite în prezentul document și „anchetele anterioare”.
2. Cererile de reexaminare
2.1. Reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping în vigoare împotriva Ucrainei și a RPC
(8)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (11) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit, la 25 ianuarie 2012, o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor respective, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(9)
Cererea a fost introdusă de trei producători din Uniune, care reprezintă o proporție majoră (în acest caz, peste 40 %) din producția de mese de călcat a Uniunii (denumiți în continuare „solicitanții reexaminării în perspectiva expirării măsurilor”).
(10)
Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor făcea referire la toate țările vizate în prezent de măsurile în vigoare, și anume RPC și Ucraina, și se întemeia pe faptul că expirarea măsurilor ar duce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului asupra industriei Uniunii.
(11)
Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 25 aprilie 2012, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (12) (denumit în continuare „aviz de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
2.2. Reexaminare intermediară parțială a măsurilor antidumping în vigoare împotriva Ucrainei în ceea ce privește singurul producător-exportator din Ucraina
(12)
La 17 martie 2012, Comisia a primit o cerere pentru deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, al cărei obiect s-a limitat la dumping, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de Eurogold Industries Ltd., singurul producător-exportator al produsului în cauză din Ucraina (denumit în continuare „solicitantul reexaminării intermediare”).
(13)
Conform solicitantului reexaminării intermediare, împrejurările pe baza cărora au fost stabilite măsurile s-au schimbat, iar aceste schimbări au un caracter durabil. Pe baza acestor schimbări, s-a susținut că măsurile antidumping în vigoare nu mai sunt necesare pentru compensarea efectelor dumpingului.
(14)
Stabilind, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a deschis această reexaminare la 12 iunie 2012 (13) (denumit în continuare „aviz de deschidere a reexaminării intermediare”).
3. Anchetă
3.1. Reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor
(a) Perioada de anchetă și perioada examinată în ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(15)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul pentru reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor” sau „PAREM”). Examinarea tendințelor utile pentru analiza prejudiciului a vizat perioada dintre ianuarie 2008 și sfârșitul PAREM (denumită în continuare „perioada examinată”).
(b) Părțile vizate de anchetă și eșantionarea
(16)
Comisia a informat în mod oficial solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țărilor exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(17)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori chinezi și de importatori din Uniune, în avizul de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la o eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(18)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion reprezentativ, toți producătorii-exportatori chinezi au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Doar doi producători-exportatori din RPC s-au prezentat și au furnizat Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Prin urmare, eșantionarea nu a fost considerată necesară.
(19)
Singurul producător-exportator ucrainean a cooperat în cadrul reexaminării intermediare parțiale paralele și a solicitat ca datele verificate și colectate în contextul reexaminării intermediare să fie folosite în scopul prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor (a se vedea considerentul (31) de mai jos).
(20)
Comisia a anunțat în avizul de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion este constituit din trei societăți, selectate dintre cei 20-30 de producători din Uniune despre care înainte de deschiderea anchetei se cunoștea că produc produsul similar. Cele trei societăți incluse în eșantion au fost selectate pe baza volumului lor de producție și de vânzări ale produsului similar în 2011, precum și a amplasării lor geografice în Uniune. Eșantionul a reprezentat peste 40 % din producția și vânzările totale estimate la nivelul Uniunii în cursul PAREM și a fost prin urmare considerat reprezentativ. Părțile interesate au fost invitate să consulte dosarul și să-și prezinte observațiile cu privire la oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 de zile de la data publicării avizului de deschidere. Nicio parte interesată nu a transmis comentarii cu privire la eșantionul propus.
(21)
Niciun importator neafiliat din Uniune nu s-a făcut cunoscut și nu a cooperat în ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
(c) Chestionarele și verificarea
(22)
Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului care rezultă din acesta și, pe de altă parte, interesul Uniunii.
(23)
Au fost trimise chestionare ambilor producători-exportatori chinezi care s-au manifestat în cadrul exercițiului de eșantionare. Doar unul dintre cei doi producători-exportatori chinezi a cooperat și a transmis un răspuns la chestionar.
(24)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea tuturor celor trei producători din Uniune incluși în eșantion. În plus, patru producători cooperanți din Uniune au furnizat date generale în vederea examinării prejudiciului.
(25)
S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
-
RPC
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, RPC
-
Brabantia S&S, Hong Kong
-
Producători din Uniune
-
Colombo New Scal SpA, Italia
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polonia
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Regatul Unit
(26)
Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori chinezi cărora în urma anchetelor inițiale nu li s-a acordat tratament de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, s-a efectuat o vizită de verificare la sediile următoarei societăți, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor date dintr-o țară analogă:
-
Ucraina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ucraina
(d) Prezentarea informațiilor
(27)
Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a avut în vedere să se recomande instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile produsului în cauză originare din China și încheierea anchetei privind măsurile antidumping aplicabile importurilor produsului în cauză originare din Ucraina. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. Nu s-au primit observații.
3.2. Reexaminare intermediară parțială
(a) Perioada de anchetă în cursul anchetei de reexaminare intermediară
(28)
Perioada de anchetă pentru reexaminarea intermediară parțială, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, cu privire la importurile originare din Ucraina a corespuns perioadei cuprinse între 1 aprilie 2011 și 31 martie 2012 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare intermediară”). O perioadă de anchetă mai puțin recentă, cum ar fi cea utilizată pentru reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor, nu ar fi fost în conformitate cu cerințele articolului 6 alineatul (1) din regulamentul de bază. În plus, aceeași perioadă de anchetă a fost utilizată într-o procedură paralelă privind rambursarea.
(b) Părțile vizate de anchetă
(29)
Comisia a informat în mod oficial solicitantul reexaminării intermediare și reprezentanții țării exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării intermediare parțiale. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere a reexaminării intermediare. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(c) Chestionarele și verificarea
(30)
Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a stabili nivelul de dumping al solicitantului reexaminării intermediare și necesitatea de a menține măsurile instituite.
(31)
Solicitantul reexaminării intermediare a reprezentat toate importurile produsului în cauză din Ucraina. S-a trimis un chestionar acestei societăți, care a cooperat și a furnizat un răspuns la chestionar. S-a efectuat o vizită de verificare la următoarele sedii:
-
Ucraina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ucraina
(d) Prezentarea informațiilor
(32)
Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a avut în vedere să se încheie ancheta privind măsurile antidumping aplicabile importurilor produsului în cauză originare din Ucraina. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. Nu s-au primit observații.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(33)
Produsul care face obiectul atât al reexaminării în perspectiva expirării măsurilor cât și al reexaminării intermediare parțiale este același cu cel vizat de Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 452/2007 al Consiliului și Regulamentul (UE nr. 1243/2010 al Consiliului, adică mese de călcat, cu sau fără suport, cu sau fără absorbție și/sau încălzire și/sau suflantă, inclusiv mânecare și componentele esențiale ale acestora, respectiv picioarele, blatul și suportul pentru fierul de călcat, originare din Republica Populară Chineză și Ucraina („produsul în cauză”), încadrate în prezent la codurile NC ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 și ex 8516 90 00.
(34)
Anchetele de reexaminare actuale, la fel ca anchetele inițiale, au confirmat faptul că produsul în cauză și mesele de călcat fabricate și vândute pe piețele interne din țările în cauză, mesele de călcat fabricate și vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii și cele fabricate și vândute pe piața țării analoge (Ucraina) au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări de bază.
(35)
În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL, PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI ȘI/SAU REAPARIȚII A DUMPINGULUI ȘI CARACTERUL DURABIL AL CIRCUMSTANȚELOR MODIFICATE
1. Dumpingul - reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor - RPC
1.1. Observații generale
(36)
Astfel cum s-a menționat mai sus, un singur producător-exportator chinez a cooperat în cadrul anchetei, acesta reprezentând numai o parte neglijabilă din totalul exporturilor chineze în cursul PAREM. Constatările privind această societate nu au fost, prin urmare, considerate reprezentative pentru țara în cauză.
(37)
Prin urmare, autoritățile chineze și producătorii-exportatori chinezi care nu au cooperat au fost notificați cu privire la aplicarea articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază și li s-a oferit posibilitatea de a formula observații în conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază. Nu au fost primite observații cu privire la acest aspect.
(38)
În conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la dumping și probabilitatea unei continuări a dumpingului prevăzute mai jos au trebuit să fie stabilite pe baza datelor disponibile, în special, informațiile din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și statisticile de care dispune Comisia considerate cele mai precise, și anume datele lunare transmise de statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [denumită în continuare „baza de date 14 (6)”]. Alte surse statistice, cum ar fi baza chineză de date privind exporturile și Eurostat (8 cifre) au fost considerate nefiabile, deoarece respectivele coduri vamale au inclus și alte produse decât produsul în cauză.
1.2. Valoarea normală
(a) Țară analogă
(39)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat tratament de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață (TEP) trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analoagă.
(40)
În acest scop, în avizul de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a sugerat Ucraina ca țară analogă. Ucraina a fost una dintre țările utilizate în anchetele anterioare ca țară terță cu economie de piață adecvată în vederea stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la această alegere. Nu au fost primite observații cu privire la acest aspect.
(41)
În plus, Comisia a încercat să obțină cooperarea altor potențiale țări analoge, și anume Malaysia, Bosnia și Herțegovina, India, Israel și Turcia. Numai autoritățile turce au transmis o listă a producătorilor cunoscuți, pentru a fi contactați, fără a indica dacă vreunul dintre aceștia ar dori să coopereze în cadrul anchetei. În același timp, singurul producător-exportator ucrainean și-a dat acordul ca datele pe care le-a transmis și care au fost verificate în contextul reexaminării intermediare paralele să fie utilizate în scopul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Datele sunt reprezentative pentru întreaga țară.
(42)
În lumina faptelor și a cerințelor de la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, s-a concluzionat că Ucraina este o țară analogă adecvată.
(b) Stabilirea valorii normale în țara analogă
(43)
Singurul producător-exportator ucrainean nu a cooperat în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, însă a cooperat în cadrul reexaminării intermediare parțiale paralele și a pus la dispoziție datele sale, colectate și verificate în cadrul reexaminării intermediare parțiale, pentru a fi utilizate în scopul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.
(44)
Având în vedere suprapunerea semnificativă dintre perioada anchetei în perspectiva expirării măsurilor și perioada anchetei intermediare și ținând cont de faptul că exportatorul ucrainean în cauză a reprezentat 100 % din exporturile Ucrainei către Uniune, valoarea normală a fost, prin urmare, stabilită pe baza datelor colectate și verificate în cadrul reexaminării intermediare parțiale paralele (a se vedea considerentele 57-60 de mai jos).(77)(83)
1.3. Prețul de export
(45)
Prețul de export pentru exportatorii chinezi care nu au cooperat a fost stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prețul de export a fost, prin urmare, stabilit pe baza statisticilor referitoare la importuri de care dispune Comisia [adică, baza de date 14 (6)], fiind calculat ca medie ponderată.
(46)
În cazul producătorului-exportator chinez care a cooperat, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor la care produsele importate au fost revândute pentru prima dată unui cumpărător independent, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.
1.4. Comparație
(47)
În cazul producătorilor-exportatori chinezi care nu au cooperat, comparația între valoarea normală și prețul de export s-a efectuat la nivelul franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare pentru a se ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări, dacă a fost cazul, în ceea ce privește frahtul și costurile de transport în toate cazurile în care s-a demonstrat că acestea afectează comparabilitatea prețurilor, concluzia fiind stabilită pe baza datelor colectate de la producătorul-exportator chinez care a cooperat.
(48)
În cazul producătorului-exportator chinez care a cooperat, comparația s-a efectuat între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat stabilit pe baza datelor raportate și verificate comparate la nivelul franco fabrică, pe tip de produs și la același nivel comercial. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare pentru a se ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Acolo unde a fost cazul, s-au efectuat ajustări de până la 5,9 % în ceea ce privește frahtul și costurile de transport, în toate cazurile în care s-a demonstrat că este afectată comparabilitatea prețurilor.
1.5. Marja de dumping
(49)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorul-exportator chinez cooperant a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată pe tip și prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză. Această comparație nu a dovedit existența unui dumping. Deoarece importurile de la această societate au reprezentat ca volum doar o proporție marginală din totalul importurilor din China, constatările privind această societate nu sunt considerate reprezentative pentru întreaga Chină.
(50)
În cazul producătorilor-exportatori chinezi care nu au cooperat, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat. Având în vedere lipsa de cooperare, comparația pe tip de produs nu a fost posibilă. În schimb, comparația a trebuit să fie efectuată pe baza datelor statistice, astfel cum se explică la considerentele 9 - 66 de mai sus(44)(45). Comparația a arătat existența unei marje de dumping indicativă de 11,5 %.
1.6. Probabilitatea continuării dumpingului RPC
(51)
Având în vedere nivelul slab de cooperare, în cursul anchetei nu au fost disponibile informații referitoare la piața internă chineză. Exportatorul chinez care a cooperat a fost înființat pentru a produce doar pentru piața Uniunii și nu dispunea de informații privind situația pieței interne.
(52)
Constatările privind probabilitatea continuării dumpingului au trebuit să se bazeze în principal pe informațiile disponibile în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și pe informațiile verificate și publicate în cadrul reexaminării privind încetarea măsurilor, efectuată în iunie 2010 de Comisia pentru comerț internațional din SUA („sunset review”) (14), pe care Comisia le consideră relevante pentru obiectivele investigației sale.
(a) Volumul și prețurile importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping
(53)
În ciuda măsurilor în vigoare și în ciuda unei scăderi a importurilor din China pe parcursul perioadei examinate, astfel cum este precizată mai jos (a se vedea considerentul (106)), acestea au continuat să aibă o cotă de piață semnificativă pe piața Uniunii, de aproximativ 15-20 % în cursul PAREM, subcotând prețurile din UE cu aproape 20 % în cursul aceleiași perioade (a se vedea considerentul (106) de mai jos).
(54)
Dată fiind cota de piață substanțială și menținerea unei subcotări semnificative în cursul PAREM, este de așteptat în mod rezonabil ca importurile din China de cantități substanțiale să continue să exercite asupra industriei din Uniune presiuni semnificative în ceea ce privește prețurile, în cazul în care măsurile ar fi eliminate.
(b) Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC
(55)
Datele publicate în reexaminarea privind încetarea măsurilor efectuată de SUA (sunset review) arată că în RPC există capacități semnificative care reprezintă în jur de 80 % din consumul Uniunii (2009). Comisia nu a identificat informații mai recente care să contrazică informațiile colectate de autoritățile americane responsabile cu ancheta. Având în vedere lipsa de cooperare, nu s-a putut stabili cu exactitate capacitatea neutilizată.
(56)
Pe baza informațiilor din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, numărul de producători existenți în RPC a rămas mare. Prin urmare, nu s-a identificat niciun indiciu privind scăderea capacității de producție a RPC.
(57)
În plus, pe baza informațiilor obținute de Comisie din reexaminarea SUA privind încetarea măsurilor din (sunset review) și confirmate de constatările prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor cu privire la producătorul-exportator chinez care a cooperat, se pot instala ușor capacități suplimentare pentru a răspunde unei creșteri a cererii, dat fiind că producția este în principal bazată pe forța de muncă. Mai mult, ancheta a arătat că producătorii care fabrică și alte produse decât produsul în cauză sunt capabili să treacă ușor de la producția de alte produse la producția produsului în cauză și invers, în funcție de cerere. Prin urmare, dacă taxa antidumping ar fi eliminată, cel mai probabil producătorii chinezi ar putea să își crească producția de mese de călcat relativ rapid, fără a trebui să efectueze investiții substanțiale.
(58)
Prin urmare, pe baza informațiilor disponibile, s-a concluzionat că în RPC există capacități potențiale mari care ar putea fi redirecționate către piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping ar expira.
(c) Atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe
(59)
Având în vedere nivelul scăzut de cooperare și lipsa unor date fiabile, nu s-a putut efectua o comparație a prețurilor între exporturile către Uniune, exporturile către alte piețe terțe și piața internă chineză. Comparația orientativă bazată pe datele disponibile a arătat o subcotare semnificativă a prețurilor medii din Uniune de către importurile din China (a se vedea considerentul (109) de mai jos). Prin urmare, piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi din punctul de vedere al prețurilor.
(60)
În plus, pe baza constatărilor din reexaminarea din SUA privind încetarea măsurilor, pe care informațiile disponibile nu le contrazic, se poate considera că Uniunea este în prezent cea mai mare piață de export pentru producătorii chinezi. A doua piață de export ca mărime (SUA) rămâne închisă pentru producătorii-exportatori chinezi, deoarece taxele antidumping sunt substanțiale și au fost recent prelungite până în 2015.
(61)
Cota de piață relativ stabilă și substanțială a importurilor din China, în ciuda măsurilor în vigoare, indică faptul că Uniunea continuă să fie o piață de export atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi. Închiderea pieței SUA, a doua piață de export ca mărime, arată că capacitatea de absorbție a piețelor terțe este limitată. Prin urmare, este probabil ca piața Uniunii să fie vizată de producătorii-exportatori chinezi în cazul în care măsurile antidumping împotriva RPC sunt anulate.
(d) Comportamentul trecut
(62)
Informațiile colectate în cadrul reexaminării privind încetarea măsurilor din SUA arată că producătorii chinezi sunt puternic orientați către export. Acest lucru pare să fie parțial confirmat de constatările prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor; astfel, unicul producător-exportator nu era activ pe piața internă chineză, ci se baza exclusiv pe exporturi.
(63)
Prelungirea valabilității măsurilor antidumping de către SUA, în urma reexaminării privind încetarea măsurilor din SUA, este o indicație cu privire la faptul că practicile de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi de pe alte piețe pot fi reproduse pe piața Uniunii în cazul în care măsurile existente ar fi anulate.
(64)
De asemenea, comportamentul unui exportator chinez care a beneficiat în trecut de la o taxă de 0 %, Since Hardware (Guangzhou) Co, poate fi considerat drept o indicație clară a comportamentului probabil al exportatorilor chinezi, în cazul în care taxele ar fi anulate. Since Hardware, unul dintre cei mai mari producători-exportatori chinezi, și-a crescut cota de piață din Uniune cu aproximativ 64 % ca volum, ceea ce înseamnă un dumping de aproximativ 52 % și o subcotare cu 16 % (15) a prețurilor industriei din Uniune. Având în vedere atractivitatea pieței Uniunii și capacitatea disponibilă în RPC, acest comportament din trecut indică faptul că este probabil ca importurile care fac obiectul unui dumping să reapară în cantități substanțiale în cazul în care măsurile ar fi anulate.
1.7. Concluzie privind probabilitatea unei continuări a dumpingului - RPC
(65)
Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că, având în vedere capacitatea de producție semnificativă disponibilă în RPC, capacitatea producătorilor chinezi de a-și crește rapid volumele de producție și de a le direcționa către export, nivelul ridicat de dumping și de subcotare al acestor exporturi și atractivitatea pieței Uniunii pentru astfel de exporturi, este rezonabil să se presupună că abrogarea măsurilor ar duce la o creștere a exporturilor de mese de călcat, din RPC către Uniune, la prețuri de dumping.
2. Dumpingul - reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor - Ucraina
2.1. Observații generale
(66)
În cazul Ucrainei, unicul producător-exportator ucrainean nu a cooperat în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor; prin urmare, a trebuit să se recurgă la datele disponibile. Având în vedere suprapunerea dintre reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor și reexaminarea intermediară și luând în considerare faptul că producătorul-exportator ucrainean a reprezentat 100 % din importurile din Ucraina, datele colectate și verificate în contextul reexaminării intermediare au fost utilizate ca date disponibile în reexaminarea paralelă în perspectiva expirării măsurilor, de comun acord cu producătorul respectiv.
2.2. Constatări
(67)
Constatările reexaminării intermediare descrise la secțiunea 6 de mai jos au fost utilizate ca date disponibile în scopul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.
2.3. Marja de dumping
(68)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată pe tip și prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză. Această comparație nu a evidențiat existența unui dumping.
2.4. Probabilitate de reapariție a dumpingului
(69)
În ceea ce privește probabilitatea reapariției dumpingului, au fost analizate următoarele elemente: volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din Ucraina, atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe, capacitatea de producție și capacitatea excedentară disponibilă pentru exporturi a producătorului ucrainean.
(a) Volumul și prețurile importurilor din Ucraina care au făcut obiectul unui dumping
(70)
Importurile de mese de călcat originare din Ucraina au crescut cu 24 %. Cota de piață corespunzătoare a crescut puțin, de la 8 % în 2008 la 10 % în perioada anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
(71)
Pe parcursul perioadei examinate, prețurile importurilor au urmat aceleași tendințe ca prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii. În ansamblu, prețurile importurilor au crescut cu 14 % între 2008 și perioada anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
(b) Atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe
(72)
În cursul perioadei examinate, prețurile practicate de Ucraina la exporturile către țări terțe au fost în general mai scăzute decât prețurile de pe piața Uniunii. Această diferență de preț a fost mai mare de 10 % din nivelul prețului de export în cursul perioadei anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
(73)
Prețurile exporturilor din Ucraina către țările terțe au fost în general sub nivelul prețurilor exporturilor din Ucraina către Uniune, fapt care sprijină concluzia că piața Uniunii este atractivă, întrucât ea poate genera profituri mai mari.
(c) Capacitatea de producție și capacitatea excedentară disponibilă pentru exporturi a producătorului ucrainean
(74)
În cursul perioadei anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, doar o mică parte din capacitatea de producție a Ucrainei a fost disponibilă pentru export.
(75)
Conform informațiilor colectate în timpul anchetei, nu se preconizează o creștere a capacității Ucrainei. Prin urmare, nu există probabilitatea ca exporturile către Uniune să crească dacă măsurile sunt abrogate.
(d) Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului - Ucraina
(76)
Având în vedere cele de mai sus, în special constatările privind evoluția preconizată a capacității, s-a considerat că nu există probabilitatea ca producătorul-exportator ucrainean să reînceapă să exporte cantități prejudiciabile la prețuri de dumping către piața Uniunii, pe termen scurt și mediu, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
3. Dumpingul - reexaminarea intermediară - Ucraina
3.1. Valoarea normală
(77)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă volumul vânzărilor totale ale produsului similar către clienți independenți a fost reprezentativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare intermediară, adică dacă volumul total al vânzărilor respective a reprezentat cel puțin 5 % din volumul vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Pe această bază, vânzările realizate pe piața internă de producătorul ucrainean care a cooperat au fost considerate ca fiind, per ansamblu, reprezentative.
(78)
Comisia a identificat apoi tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.
(79)
Pentru fiecare tip de produs vândut de către producătorul-exportator pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune, s-a examinat dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne pentru un anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul vânzărilor pe piața internă pentru acel tip de produs, către clienți independenți, în cursul perioadei anchetei de reexaminare intermediară a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune pentru tipul de produs comparabil.
(80)
Ulterior, s-a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, prin stabilirea, pentru fiecare tip de produs, a proporției de vânzări profitabile către clienți independenți de pe piața internă.
(81)
În cazul în care volumul vânzărilor unui tip de produs vândut la un preț net egal sau mai mare decât costul de producție calculat reprezenta mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului respectiv și în cazul în care prețul de vânzare mediu ponderat al acelui tip era mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul perioadei anchetei de reexaminare intermediară, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu.
(82)
În cazul în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul perioadei anchetei de reexaminare intermediară.
(83)
În ceea ce privește tipurile de produs care nu au fost profitabile, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost construită prin adăugarea la costul de producție al producătorului ucrainean din cursul perioadei anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a costurilor de vânzare medii ponderate, a cheltuielilor administrative medii ponderate și a altor costuri generale medii ponderate,suportate în cadrul operațiunilor comerciale normale, și a profitului mediu ponderată realizat pentru tipurile de produse care au fost profitabile.
3.2. Prețul de export
(84)
Deoarece producătorul-exportator ucrainean a realizat vânzări la export în Uniune direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export s-au bazat pe prețurile plătite efectiv sau pe cele care urmează să fie plătite efectiv pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.3. Comparație
(85)
Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare pentru a se ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări în ceea ce privește costurile de transport, de asigurare, de manipulare, auxiliare, de ambalare, de creditare, taxele și comisioanele bancare, în toate cazurile în care s-a demonstrat că acestea afectează comparabilitatea prețurilor.
3.4. Marja de dumping
(86)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată pe tip și prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză. Această comparație nu a dovedit existența unui dumping.
4. Caracterul durabil al modificării circumstanțelor - Ucraina
(87)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă circumstanțele modificate pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un caracter durabil.
4.1. Caracterul durabil al modificării circumstanțelor
(88)
Producătorul ucrainean și-a restructurat organizarea vânzărilor astfel încât, începând cu decembrie 2010, toate vânzările sale la export ale produsului în cauză destinate Uniunii au fost efectuate direct către clientul independent, fără implicarea niciunei societăți de vânzări afiliate. Calculul prețurilor de export a fost, prin urmare, ajustat pentru a ține seama de aceste noi circumstanțe.
(89)
Aceste modificări sunt considerate a fi de durată deoarece sarcinile efectuate anterior de societatea afiliată au fost transferate efectiv către producătorul ucrainean pentru o perioadă de aproximativ un an. Nu s-au găsit indicii privind posibile modificări viitoare ale structurii de vânzări. Prin urmare, se concluzionează că circumstanțele modificate au caracter durabil.
D. DEFINIREA INDUSTRIEI UNIUNII
(90)
Se estimează că produsul similar este fabricat de 20-30 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(91)
Producția anuală a industriei din Uniune a fost estimată pe baza constatărilor făcute în ancheta menționată la considerentul (1) de mai sus privind importurile de mese de călcat produse de societatea Since Hardware (Guangzhou) Co, un producător-exportator chinez de mese de călcat și pe baza datelor transmise de producătorii cooperanți din Uniune. Astfel cum s-a menționat la considerentul (65) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1243/2010 al Consiliului de instituire a unor măsuri antidumping asupra importurilor producătorului-exportator menționat anterior, producția anuală de mese de călcat a Uniunii în 2009 poate fi estimată la peste 5 milioane de bucăți. Astfel, în lipsa oricăror alte informații, s-a considerat rezonabil să se presupună că totalul producției anuale a Uniunii s-a ridicat la 5 milioane de bucăți la începutul perioadei luate în considerare de actuala reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor (2008). Evoluția volumului de producție în cursul perioadei luate în considerare a fost stabilită pe baza tendințelor volumului de producție al producătorilor cooperanți din Uniune. Volumul producției Uniunii stabilit în acest mod s-a ridicat la aproximativ 5,2 milioane de bucăți în cursul PAREM.
(92)
Așa cum s-a indicat la considerentul (20) de mai sus, trei producători din Uniune au fost incluși în eșantion, reprezentând peste 40 % din producția totală a produsului similar din Uniune. Acești producători incluși în eșantion au furnizat răspunsuri la chestionar.
(93)
În plus, alți patru producători din Uniune au transmis informații de bază cu privire la producția lor și date privind vânzările.
(94)
S-a constatat că cei șapte producători din Uniune menționați mai sus reprezintă mai mult de 55 % din producția totală a produsului similar din Uniune.
(95)
Piața de mese de călcat a Uniunii este caracterizată de producători în cea mai mare parte mici și medii situați în mai multe state membre, printre care Germania, Italia, Țările de Jos, Polonia, Portugalia, Spania și Regatul Unit.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
(96)
Deoarece în Ucraina există un singur producător-exportator, consumul din Uniune și unii dintre indicatorii macroeconomici sunt prezentați sub formă de indici sau intervale, pentru a proteja confidențialitatea, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.
1. Consumul la nivelul Uniunii
(97)
Consumul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii, așa cum se descrie la considerentul (100), și a volumului importurilor înregistrat în baza de date 14(6)
(98)
În ceea ce privește volumul importurilor din RPC, datele singurului exportator chinez cooperant nu au putut fi utilizate pentru a extrapola cantitatea totală a importurilor din RPC, deoarece acestea au reprezentat numai o foarte mică parte din totalul importurilor din RPC. Prin urmare, volumul importurilor a trebuit să fie stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Întrucât codurile NC relevante din Eurostat acoperă și alte produse pe lângă produsul în cauză, nici Eurostat nu a fost considerat adecvat pentru a stabili volumul importurilor din RPC. Astfel, ținând cont de cooperarea extrem de scăzută a producătorilor-exportatori chinezi și de lipsa de cooperare a importatorilor neafiliați, informațiile conținute în baza de date 14(6) au constituit singura sursă statistică fiabilă pentru determinarea volumului importurilor. Deoarece volumele importurilor sunt introduse în baza de date 14(6) doar în kg, datele au trebuit să fie convertite în bucăți (unități) folosind rata de conversie stabilită pentru importurile din Ucraina în cadrul reexaminării intermediare paralele. Acest lucru a fost considerat rezonabil deoarece importurile societății cooperante din China nu au fost considerate reprezentative și în plus, după cum s-a menționat mai sus la considerentul (36), Ucraina a fost, de asemenea, utilizată ca țară analogă pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și, prin urmare, datele au fost considerate reprezentative pentru stabilirea nivelului importurilor din China.
(99)
În cazul importurilor din Ucraina, au fost utilizate datele verificate incluse în răspunsul la chestionar în cadrul reexaminării intermediare paralele. Deși perioada anchetei intermediare a fost cuprinsă între 1 aprilie 2011 și 31 martie 2012 și, prin urmare, nu a acoperit primul trimestru al perioadei anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, s-a constatat că aceste informații sunt totuși adecvate pentru stabilirea volumului importurilor. Într-adevăr, aceste informații au fost verificate și s-au dovedit fiabile și reprezentative pentru stabilirea volumului importurilor din Ucraina în perioada anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
(100)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a fost estimat prin extrapolarea raportului dintre volumul total al producției și volumul total al vânzărilor celor șapte producători cooperanți din Uniune la volumul total estimat al producției realizate de industria din Uniune în fiecare an din perioada luată în considerare.
(101)
Pe baza acestei metode, consumul din Uniune a scăzut cu 11 % între 2008 și PAREM. Mai exact, cererea aparentă a scăzut cu 7 puncte procentuale între 2008 și 2009, după care a crescut cu 9 puncte procentuale între 2009 și 2010. În cursul PAREM, consumul din Uniune a totalizat 9 - 10 milioane de bucăți, ceea ce reprezintă o scădere de 13 puncte procentuale față de anul precedent.
Tabelul 1
Volum
(mii de bucăți)
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Consum
10 000-11 000
9 000 - 10 000
10 000-11 000
9 000 - 10 000
Indicator
100
93
102
89
Sursa: Baza de date 14 (6), răspunsuri la chestionar
2. Importurile provenite din țările în cauză
(102)
În cadrul anchetei inițiale încheiate în 2007, importurile originare din RPC și Ucraina au fost evaluate cumulat, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. S-a examinat și dacă o evaluare cumulativă este de asemenea adecvată în cadrul reexaminării actuale în perspectiva expirării măsurilor.
(103)
În acest sens, s-a constatat că marja de dumping stabilită pentru importurile din China este peste nivelul de minimis (11,5 %) prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. În ceea ce privește importurile din Ucraina, nu s-a stabilit existența unui dumping în cursul PAREM și nici probabilitatea reapariției dumpingului. Din aceste motive, importurile din Ucraina ar trebui să nu mai fie cumulate cu cele din RPC, deoarece criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază nu sunt îndeplinite.
3. Importurile din RPC
3.1. Volumul și cota de piață
(104)
După cum s-a menționat mai sus la considerentul (98), având în vedere gradul extrem de scăzut de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi, volumul total al importurilor din RPC a fost stabilit pe baza informațiilor disponibile în baza de date 14(6), în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(105)
Astfel, importurile produsului în cauză din China au scăzut în termeni absoluți de la 4 - 4,5 milioane de bucăți în 2008 la 1,5 - 2,0 milioane de bucăți în cursul PAREM, ceea ce reprezintă o scădere de 59 % în cursul perioadei luate în considerare. Această scădere a fost deosebit de pronunțată între 2010 și PAREM, perioadă în care importurile din RPC au scăzut de la 3 - 3,5 milioane în 2010 la 1,5 - 2,0 milioane de bucăți în cursul PAREM, adică 36 de puncte procentuale. Această scădere coincide cu reintroducerea taxei antidumping pentru societatea Since Hardware în decembrie 2010 (a se vedea sus considerentul (64) de mai sus).
(106)
În timp ce cota de piață a importurilor din China a scăzut cu 22 de puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare, cota de piață deținută în cursul PAREM, adică 15-20 %, a fost substanțială.
Tabelul 2
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Volumul importurilor din RPC supuse măsurilor (mii de bucăți)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Indice
100
73
76
40
Cota de piață a importurilor din RPC care fac obiectul măsurilor
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Sursa: Baza de date 14 (6)
3.2. Prețurile și subcotarea prețurilor
(107)
Din cauza nivelului extrem de scăzut de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi, prețul mediu de import pentru importurile din RPC a trebuit să fie stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, adică pe baza informațiilor conținute în baza de date 14 (6). Informațiile înregistrate în aceasta au fost convertite în preț/bucată pe baza metodologiei menționate mai sus (a se vedea considerentul (104)de mai sus). Prețurile de import stabilite conform metodologiei respective au crescut de la 7,0 EUR/bucată în 2008 la 8,2 EUR/bucată pe durata PAREM, adică cu 17 %.
Tabelul 3
Prețul importurilor care fac obiectul măsurilor, în EUR/bucată
2008
2009
2010
PAREM (2011)
RPC
7,0
8,3
8,4
8,2
Indice
100
119
121
117
Sursa: Baza de date 14 (6)
(108)
Pentru a stabili subcotarea prețurilor în cursul PAREM, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în relația cu clienți neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco-uzină (adică excluzând costurile de transport din Uniune și după deducerea reducerilor și a rabaturilor), au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare ale importurilor, prevăzute la considerentul (107) de mai sus, pe baza prețului CIF, cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale.
(109)
Comparația a arătat că, dacă sunt exprimate ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul PAREM, importurile din RPC subcotează prețurile industriei din Uniune cu aproape 20 %.
4. Importuri din Ucraina
(110)
După cum s-a menționat anterior la considerentul (99), volumul și prețurile importurilor din Ucraina au fost stabilite pe baza răspunsului verificat la chestionar, transmis de producătorul-exportator ucrainean în cadrul reexaminării intermediare paralele în curs.
(111)
Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor din Ucraina în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cotele de piață.
Tabelul 4
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Volumul importurilor din Ucraina care fac obiectul măsurilor (mii de bucăți)
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Indice
100
104
128
124
Cota de piață a importurilor din Ucraina care fac obiectul măsurilor
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Sursa: Răspuns verificat la chestionar
(112)
Importurile de mese de călcat originare din Ucraina au crescut cu 24 % între 2008 și 2011. Ucraina a fost în măsură să își crească importurile în principal datorită nivelului mai mare al taxei antidumping asupra importurilor de mese de călcat originare din RPC. În plus, modificarea taxei antidumping pentru Ucraina în iulie 2010, de la 9,9 % la 7,7 %, a contribuit la această evoluție, făcând importurile provenite din Ucraina mai competitive pe piața Uniunii.
(113)
Tabelul de mai jos prezintă evoluția prețurilor medii CIF la frontiera Uniunii pentru importurile din Ucraina supuse măsurilor.
Tabelul 5
Prețul importurilor care fac obiectul măsurilor, în EUR/bucată
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Ucraina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Indice
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Sursa: Răspuns verificat la chestionar
(114)
După cum se arată în tabelul 5 de mai sus, prețul mediu de import a crescut cu 10-15 % în cursul perioadei examinate și aproape a atins nivelul prețurilor industriei din Uniune pe piața Uniunii în cursul PAREM.
5. Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor
(115)
Volumul importurilor din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor a fost stabilit utilizând baza de date 14(6) convertită în bucăți conform aceleiași metodologii utilizate pentru stabilirea volumelor importurilor din China, astfel cum s-a descris la considerentul (98) de mai sus. Această abordare a fost considerată rezonabilă deoarece codurile NC relevante din Eurostat acoperă și alte produse decât produsul în cauză și, prin urmare, nu au fost considerate adecvate pentru stabilirea volumului importurilor din alte țări terțe.
(116)
Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, cât și prețul mediu al acestor importuri.
Tabelul 6
Volumul importurilor din alte țări terțe în mii de bucăți
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Turcia
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Indice
100
160-170
215-225
225-235
alte țări terțe
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Indice
100
130-140
190-200
150-160
Total toate celelalte țări
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Indice
100
140-150
200-210
180-190
Cota de piață a importurilor din toate celelalte țări terțe
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Prețul importurilor originare din toate celelalte țări (EUR/bucată)
7,7
8,1
8,2
9,0
Sursa: Baza de date 14 (6)
(117)
Volumul importurilor din alte țări terțe a crescut per ansamblu în cursul perioadei examinate. Deși a crescut, chiar de peste două ori între 2008 și 2010, acesta a scăzut din nou între 2010 și PAREM. Astfel, volumul importurilor din alte țări terțe a crescut considerabil în cursul perioadei examinate și a atins 1,5-1,9 milioane de bucăți în cursul PAREM, ceea ce înseamnă o cotă de piață în intervalul 15-20 % în cursul PAREM. Majoritatea acestor importuri au provenit din Turcia, în cazul căreia importurile au crescut de la 0,3-0,5 milioane de bucăți în 2008 la 0,8-1,0 milioane de bucăți în cursul PAREM.
(118)
Prețul mediu al importurilor din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor a crescut de la 7,7 EUR/bucată în 2008 la 9,0 EUR/bucată în cursul PAREM, ceea ce înseamnă o creștere de 17 %.
6. Situația economică a industriei Uniunii
(119)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.
(120)
Astfel cum s-a menționat mai sus la considerentul (20), eșantionarea a fost utilizată pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune.
(121)
În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la două niveluri:
-
s-au evaluat indicatori macroeconomici (producție, capacitate de producție, gradul de utilizare a capacității, productivitate, volum de vânzări, cotă de piață, creștere, număr de locuri de muncă, amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping) la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii care s-au făcut cunoscuți.
-
analiza indicatorilor microeconomici (prețuri unitare medii, costuri unitare, stocuri, costurile forței de muncă, rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) a fost efectuată pe baza informațiilor comunicate de cei trei producători din Uniune incluși în eșantion.
6.1. Indicatori macroeconomici
(a) Producția
(122)
Producția totală din Uniune a fost estimată conform celor descrise mai sus la considerentul (91); astfel, producția din Uniune a crescut cu 4 % între 2008 și PAREM. Mai precis, aceasta a scăzut cu 2 % între 2008 și 2009, dar a crescut cu 6 puncte procentuale între 2009 și PAREM, atingând aproximativ 5,2 milioane de unități.
Tabelul 7
în mii de bucăți
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Producție
5 000
4 887
5 072
5 194
Indice
100
98
101
104
Sursa: răspunsuri la chestionar
(b) Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(123)
Capacitatea de producție a fost estimată prin extrapolarea raportului dintre volumul total al producției și capacitatea totală a celor șapte producători cooperanți din Uniune, pentru fiecare an din perioada examinată, la producția totală realizată de industria din Uniune, astfel cum s-a stabilit mai sus la considerentul (122).
(124)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a crescut cu 17 % în cursul perioadei examinate. Totuși, această creștere se referă doar la unul dintre producătorii din Uniune, în timp ce ceilalți producători din Uniune care au cooperat au avut capacități stabile în cursul perioadei examinate. Constatările anchetei indică faptul că unii dintre producătorii din Uniune care nu au cooperat ar putea să își fi închis instalațiile de producție, reducând astfel capacitatea de producție totală a Uniunii în cursul perioadei examinate, lucru care nu este reflectat în tabelul 8 de mai jos. Ancheta a mai arătat că industria din Uniune produce și alte produse decât produsul în cauză (de exemplu, uscătoare), parțial pe aceleași linii de producție. În plus, ancheta a arătat că producătorii din Uniune pot trece cu ușurință de la fabricarea produsului în cauză la fabricarea altor produse și invers. Prin urmare, nu a fost posibil să se stabilească în mod clar capacitatea de producție pentru produsul în cauză.
(125)
Gradul de utilizare a capacității a fost de 66 % în 2008 și a scăzut ușor în cursul PAREM, la 58 %. După cum s-a indicat la considerentul precedent, capacitatea totală de producție din Uniune nu a putut fi stabilită cu exactitate. Deoarece gradul de utilizare a capacității este stabilit pe baza capacității totale, în mod similar, acesta nu poate fi în mod necesar considerat un indicator de prejudiciu fiabil în acest caz.
Tabelul 8
în mii de bucăți
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Capacitatea de producție
7 592
7 962
8 375
8 906
Indice
100
105
110
117
Gradul de utilizare a capacității
66 %
61 %
61 %
58 %
Indice
100
93
92
89
Sursa: răspunsuri la chestionar
(c) Volumul vânzărilor
(126)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune a fost stabilit astfel cum se descrie la considerentul (100) de mai sus. Astfel, volumul vânzărilor industriei din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a crescut cu 10 % între 2008 și PAREM. Această creștere a fost deosebit de pronunțată între 2010 și PAREM, când volumul vânzărilor a crescut cu 7 puncte procentuale. Aceasta coincide cu o scădere a importurilor din RPC ca urmare a instituirii taxei antidumping pentru societatea Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabelul 9
în mii de bucăți
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Vânzări către clienți neafiliați din Uniune
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Indice
100
99
103
110
Sursa: răspunsuri la chestionar
(d) Cota de piață
(127)
În cursul perioadei examinate, industria din Uniune a recâștigat cotă de piață; aceasta a crescut de la 40-45 % în 2008 la 50-55 % în cursul PAREM, adică o creștere de 24 %. Această creștere se datorează în principal scăderii consumului și a volumului importurilor din China, precum și creșterii în paralel a volumului vânzărilor industriei din Uniune.
Tabelul 10
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Cota de piață a producătorilor din Uniune
40 % - 45 %
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Indice
100
107
101
124
Sursa: Răspunsuri la chestionar și baza de date 14(6)
(e) Creștere
(128)
Consumul din Uniune a scăzut între 2008 și PAREM. În paralel, volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu 10 %, iar cota de piață a industriei din Uniune a crescut cu 24 %. De asemenea, producția industriei din Uniune a crescut cu 4 %, investițiile au crescut de peste două ori (considerentul (141) de mai jos), iar numărul de locuri de muncă a crescut cu 10 % (considerentul (129) de mai jos) în cursul aceleași perioade. Prin urmare, se poate concluziona că industria din Uniune a înregistrat o oarecare creștere în cursul perioadei examinate.
(f) Locuri de muncă
(129)
Locurile de muncă și tendințele privind locurile de muncă la nivelul întregii industrii din Uniune au fost estimate prin extrapolarea cifrelor disponibile cu privire la producătorii cooperanți din Uniune. Urmând tendința de creștere a vânzărilor, numărul locurilor de muncă din industria din Uniune a înregistrat o creștere de 10 % între 2008 și PAREM.
Tabelul 11
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Numărul locurilor de muncă pentru produsul similar
655
672
736
722
Indice
100
102
112
110
Sursa: răspunsuri la chestionar
(g) Productivitate
(130)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție (bucăți) pe salariat pe an, a scăzut cu 6 % în perioada examinată. Acest lucru se datorează faptului că producția a crescut într-o mai mică măsură decât numărul de angajați.
Tabelul 12
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Productivitate (în mii de bucăți per angajat)
7,6
7,3
6,9
7,2
Indice
100
95
90
94
Sursa: răspunsuri la chestionar
(h) Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(131)
Marja de dumping constatată era semnificativ peste nivelul de minimis. În ceea ce privește impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune, ținând seama în special de volumul și de prețurile importurilor provenite din RPC, impactul nu poate fi considerat neglijabil.
(132)
În ceea ce privește efectele practicilor anterioare de dumping, deși indicatorii examinați mai sus arată o oarecare îmbunătățire, aceștia oferă de asemenea indicii clare că industria din Uniune este încă fragilă și vulnerabilă.
6.2. Indicatori microeconomici
(a) Prețurile și alți factori care influențează prețurile
(133)
Prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion în relația cu clienții neafiliați de pe piața Uniunii au evoluat după cum se arată în tabelul de mai jos. Prețurile medii au rămas relativ stabile în cursul perioadei examinate, deși s-a înregistrat o ușoară creștere în cursul PAREM. Ca și mai sus, această creștere a coincis cu instituirea măsurilor antidumping cu privire la Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabelul 13
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Prețul unitar pe piața Uniunii (EUR/bucată)
10,9
10,7
10,9
11,2
Indice
100
98
100
103
Costul de producție unitar (EUR/bucată)
10,9
10,5
11,0
11,4
Indice
100
96
101
105
Sursa: răspunsuri la chestionar
(134)
Prețurile de vânzare urmează tendințele prețurilor materiilor prime principale (adică, oțelul). Prețurile de vânzare și costurile au rămas relativ stabile în cursul perioadei examinate, deși costurile au crescut un pic mai mult decât prețurile de vânzare, ceea ce a avut un impact negativ asupra situației rentabilității industriei din Uniune între 2008 și PAREM. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a fost în măsură să-și crească prețurile la niveluri sustenabile, ci a fost obligată să-și alinieze prețurile cu importurile la prețuri scăzute din China pentru a recâștiga cotă de piață într-o perioadă de scădere a consumului.
(b) Costul forței de muncă
(135)
Salariile medii au fost stabile în perioada examinată, în timp ce costul unitar de producție a crescut cu 3 % (tabelul 13 de mai sus).
Tabelul 14
EUR/angajat
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Salariu mediu
20 669
19 377
19 885
20 523
Indice
100
94
96
99
Sursa: răspunsuri la chestionar
(c) Stocuri
(136)
Volumul stocurilor a crescut în cursul perioadei examinate. Nivelul stocurilor a fost cu 56 % mai ridicat în PAREM în comparație cu nivelul din 2008.
Tabelul 15
în mii de bucăți
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Stocuri finale
94
137
184
146
Indice
100
147
197
156
Sursa: răspunsuri la chestionar
(d) Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(137)
Industria din Uniune a fost în măsură să își crească ușor rentabilitatea între 2008, când a atins pragul de rentabilitate, și 2009, când a crescut la 2 %. Cu toate acestea, rentabilitatea a scăzut din nou în 2010, și chiar mai mult în cursul PAREM, când a ajuns la -1,7 %. În ansamblu, rentabilitatea a scăzut cu 2 % în cursul perioadei examinate. După cum s-a menționat mai sus la considerentul (134), acest lucru se datorează în principal faptului că industria din Uniune nu a fost în măsură să își crească prețurile de vânzare pentru a ține pasul cu creșterea costurilor, deoarece pentru a-și recâștiga cota de piață a fost obligată să-și alinieze prețurile cu prețurile scăzute ale importurilor din China.
(138)
Randamentul investițiilor (ROI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția rentabilității. El a crescut între 2008 și 2009 și a scăzut între 2009 și PAREM. Scăderea ROI a fost mai pronunțată decât scăderea nivelurilor rentabilității ca urmare a creșterii investițiilor, astfel cum se indică la considerentul (141) de mai jos.
Tabelul 16
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Rentabilitatea
(în % din vânzările nete)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Indice
100
102
99
98
ROI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Indice
100
200
84
22
Sursa: răspunsuri la chestionar
(e) Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(139)
Fluxul de numerar net provenit din activități de exploatare, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, exprimat ca procent din cifra de afaceri pentru produsul similar, s-a îmbunătățit, urmând tendința rentabilității, de la pragul de rentabilitate în 2008 la 5 % în 2009. Acesta a scăzut la 3 % în 2010 și a fost negativ în cursul PAREM.
Tabelul 17
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Fluxul de numerar
(% din cifra de afaceri)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Sursa: răspunsuri la chestionar
(140)
Nu au existat indicii speciale că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital.
(f) Investițiile
(141)
Sumele pe care producătorii incluși în eșantion le-au investit anual pentru producerea produsului similar au crescut de peste 2 ori între 2008 și PAREM. Au crescut foarte mult între 2008 și 2009. Creșterea investițiilor poate fi explicată prin eforturile de restructurare depuse de industria din Uniune, concretizate în investiții în procesul de producție în vederea creșterii competitivității. Între 2010 și PAREM s-a înregistrat o scădere, în timp ce nivelul investițiilor a rămas considerabil mai ridicat comparativ cu 2008.
Tabelul 18
2008
2009
2010
PAREM (2011)
Investiții nete (mii EUR)
239
504
1 046
569
Indice
100
211
438
239
Sursa: răspunsuri la chestionar
7. Concluzie privind prejudiciul
(142)
Analiza indicatorilor macroeconomici a arătat semne de îmbunătățire în special în ceea ce privește producția și volumul vânzărilor, precum și cota de piață a industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. În același timp, unii dintre indicatorii microeconomici relevanți, cum ar fi rentabilitatea și randamentul investițiilor, s-au deteriorat. Prețurile de vânzare, deși au crescut ușor, nu au putut atinge ritmuri sustenabile pentru a ține ritmul cu creșterea costului de producție. Acest lucru se explică în principal prin faptul că cota de piață a importurilor din China a rămas la niveluri ridicate de-a lungul perioadei examinate, în timp ce importurile din China s-au realizat, de asemenea, la prețuri scăzute pe care industria din Uniune a fost nevoită să le urmeze pentru a recâștiga cotă de piață.
(143)
Prin urmare, măsurile împotriva RPC au ajutat doar parțial industria din Uniune să se redreseze în urma prejudiciului suferit.
(144)
Având în vedere analiza de mai sus, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit și nu a existat un prejudiciu important. Cu toate acestea, în pofida tendințelor aparent pozitive și a eforturilor de restructurare semnificative, industria din Uniune este încă fragilă și vulnerabilă.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Observații preliminare
(145)
După cum s-a menționat mai sus la considerentele (51) și (52), având în vedere nivelul slab de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, analiza privind piața internă chineză și exporturile din RPC către alte țări terțe a trebuit să se bazeze pe informațiile disponibile, adică pe informațiile publicate în cadrul reexaminării privind încetarea măsurilor, efectuată în iunie 2010 de Comisia pentru comerț internațional din SUA („sunset review”).
(146)
Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune s-a aflat într-o situație vulnerabilă, fiind încă expusă efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC.
(147)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țara în cauză au fost evaluate pentru a stabili probabilitatea reapariției prejudiciului în eventualitatea expirării măsurilor.
2. Impactul volumului estimat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor
(148)
Astfel cum s-a menționat mai sus, în ceea ce privește importurile din RPC, există probabilitatea continuării dumpingului în cazul expirării măsurilor. În lipsa măsurilor, este foarte probabil ca volumul de importuri ale produsului în cauză din China să crească, iar prețurile importurilor să subcoteze semnificativ prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii. Ancheta a arătat că principalii clienți ai industriei din Uniune sunt comercianții cu amănuntul, de exemplu supermarketurile care sunt într-o poziție de negociere solidă și vor achiziționa tot mai multe mese de călcat din RPC; foarte probabil, aceste mese de călcat vor intra pe piață la prețuri foarte mici, de dumping. Prin urmare, este probabil ca presiunea exercitată asupra prețurilor industriei din Uniune să crească, obligând-o să își reducă prețurile, cu efecte dezastruoase asupra situației rentabilității, care a fost deja negativă în cursul PAREM.
(149)
Astfel, în contextul în care industria din Uniune se găsește într-o situație fragilă și vulnerabilă, creșterea volumului de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC și sporirea efectelor prețurilor ar avea ca rezultat pierderi financiare grele și o scădere a cotei de piață.
(150)
Comportamentul unui exportator chinez care a beneficiat în trecut de o taxă 0 %, Since Hardware (Guangzhou) Co, poate fi considerat drept o indicație clară a comportamentului probabil al exportatorilor chinezi, în cazul în care taxele ar fi eliminate. Se reamintește faptul că societatea Since Hardware (Guangzhou) Co, care a beneficiat de o taxă de 0 % în trecut (din aprilie 2007 până în decembrie 2010), și-a crescut în mod semnificativ exporturile către Uniune la prețuri de dumping care au subcotat în mod substanțial prețurile industriei din Uniune în cursul perioadei respective. Astfel cum s-a menționat anterior, o anchetă antidumping privind această societate a dus la instituirea unei taxe antidumping definitive de 35,8 %. Prezenta anchetă a concluzionat, de asemenea, că volumul importurilor de la această societate în perioada respectivei anchete (2009) s-a dublat în comparație cu importurile de la aceeași societate în perioada anchetei inițiale încheiate în 2007 (2005). Ancheta cu privire la Since Hardware (Guangzhou) Co a concluzionat că, drept consecință, industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.
(151)
În plus, ancheta a arătat că, înainte de deschiderea prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, producătorii-exportatori chinezi au abordat deja potențiali clienți din Uniune cu oferte la prețuri care subcotează în mod semnificativ prețul de vânzare al industriei din Uniune. Acest lucru arată că este foarte probabil ca producătorii-exportatori chinezi să încerce să intre pe piața Uniunii cu cantități sporite, reducând nivelul actual al prețurilor lor, în cazul în care măsurile ar expira.
3. Atractivitatea pieței Uniunii, măsurile existente în alte țări terțe și capacitatea neutilizată
(152)
După cum s-a menționat mai sus la considerentele (55) - (57), industria chineză de mese de călcat este foarte orientată către export și, chiar și după instituirea măsurilor, Uniunea rămâne piața sa cea mai mare și cea mai atractivă.
(153)
Pentru producătorii-exportatori chinezi, SUA este a doua piață de export ca mărime. Cu toate acestea, accesul la piața SUA rămâne limitat ca urmare a existenței unor taxe antidumping ridicate, a căror aplicare a fost prelungită până în 2015. Această situație crește probabilitatea ca importurile din China să fie direcționate către piața Uniunii în cantități sporite, în cazul în care măsurile nu sunt menținute.
(154)
Conform informațiilor colectate de către Comisie din reexaminarea privind încetarea măsurilor din SUA, în RPC există capacități neutilizate, posibil substanțiale, iar dacă taxele antidumping ar fi anulate, s-ar putea crea cu ușurință capacități suplimentare, deoarece producția de mese de călcat din RPC se bazează pe o utilizare intensivă a forței de muncă, iar orice creștere a producției nu implică investiții importante sau competențe speciale. Prin urmare, pe baza tuturor informațiilor disponibile, s-a concluzionat că în RPC sunt disponibile capacități neutilizate, posibil substanțiale, care ar putea fi redirecționate către piața Uniunii dacă măsurile antidumping ar expira.
4. Alți factori
4.1. Importuri din RPC care nu fac obiectul unui dumping
(155)
După cum s-a menționat anterior, în cursul PAREM, nu s-a constatat existența unui dumping pentru unicul exportator chinez cooperant, care are o taxă individuală de 22,7 %. Cu toate acestea, având în vedere faptul că importurile de la această societate au reprezentat doar o mică parte din volumul total al importurilor din China, acestea nu au putut fi considerate ca fiind semnificative și ca având o contribuție la situația fragilă a industriei din Uniune în cursul PAREM.
(156)
S-a stabilit, de asemenea, că importurile de la această societate nu au subcotat prețurile industriei din Uniune în cursul PAREM.
4.2. Importuri din Ucraina
(157)
Astfel cum s-a menționat mai sus, importurile de mese de călcat originare din Ucraina au crescut cu 24 %. Acest lucru a avut ca rezultat o ușoară creștere a cotei de piață corespunzătoare în cursul perioadei examinate.
(158)
Cu toate acestea, prețul mediu de import a crescut cu 14 % între 2008 și PAREM și a ajuns la același nivel cu prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii în cursul PAREM.
(159)
Prin urmare, situația fragilă a industriei Uniunii nu se poate explica prin importurile de mese de călcat din Ucraina. De asemenea, nu este probabil ca importurile din Ucraina să contribuie la reapariția prejudiciului în eventualitatea expirării măsurilor.
4.3. Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor
(160)
Volumul importurilor din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor a crescut în cursul perioadei examinate, cu toate că a existat o ușoară scădere între 2010 și PAREM. Această creștere a volumului importurilor a însemnat de asemenea o creștere a cotei de piață în aceeași perioadă, de la 5-10 % la 15-20 %.
(161)
Deși prețurile importurilor din alte țări terțe au fost mai mici decât prețurile medii ale industriei din Uniune, ele au fost mai mari decât prețurile medii ale importurilor din RPC, astfel cum au fost stabilite în cursul anchetei actuale.
(162)
În pofida celor de mai sus, este probabil ca importurile din China să crească în mod semnificativ, la prețuri de dumping care subcotează prețurile industriei din Uniune. Într-adevăr, ancheta a arătat că prețurile medii ale importurilor din China, fără taxa antidumping, subcotau cu aproximativ 20 % prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii. Astfel, dacă măsurile ar expira, este de așteptat ca importurile chinezești să intre pe piața Uniunii la prețuri mai mici decât prețul mediu al importurilor din alte țări terțe, așa cum a fost deja cazul în cursul PAREM. Prin urmare, s-a concluzionat că importurile de pe piețele țărilor terțe, chiar dacă au avut un anumit impact asupra situației industriei din Uniune, nu pot infirma concluzia că există probabilitatea reapariției dumpingului prejudiciabil din partea importurilor chinezești în cazul în care măsurile ar expira.
4.4. Scăderea consumului
(163)
Se remarcă faptul că aparenta scădere a consumului între 2010 și PAREM este în principal efectul statistic al scăderii importurilor cauzată de instituirea de măsuri antidumping împotriva societății Since Hardware (Guangzhou) Co. În aceeași perioadă, industria din Uniune a fost în măsură să își crească volumul vânzărilor și cota de piață. Prin urmare, scăderea consumului nu ar fi putut avea un impact asupra situației industriei din Uniune.
5. Concluzie privind probabilitatea reapariției prejudiciului
(164)
Ancheta a stabilit probabilitatea reapariției prejudiciului dacă măsurile ar expira.
(165)
Ținând cont de nivelul de dumping exercitat încă de producătorii-exportatori chinezi, de atractivitatea pieței Uniunii, de comportamentul din trecut al producătorului-exportator chinez Since Hardware (Guangzhou) Co, confirmat de ancheta încheiată în decembrie 2010, de posibilitatea producătorilor chinezi de a își mări cu ușurință capacitatea în cazul creșterii cererii, de puternica orientare către export a producătorilor chinezi și de strategiile lor în materie de prețuri, în cazul în care măsurile ar expira, este probabil ca industria din Uniune să se confrunte cu o creștere a importurilor chineze care fac obiectul unui dumping, care ar subcota în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune. În acest caz, nu doar că este de așteptat ca situația deja dificilă a industriei din Uniune din punctul de vedere al rentabilității să se agraveze, însă este de asemenea probabil ca unele dintre recentele îmbunătățiri ale performanțelor globale ale industriei din Uniune să fie anulate.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(166)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă instituirea de măsuri antidumping asupra importurilor de mese de călcat originare din RPC ca urmare a constatărilor din cadrul prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(167)
Prezenta anchetă constituie o reexaminare prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping. Prin urmare, aceasta permite să se evalueze dacă măsurile antidumping în vigoare au vreun efect negativ anormal asupra părților vizate de acestea.
(168)
Se remarcă, de asemenea, faptul că se propune încheierea procedurii antidumping cu privire la importurile de mese de călcat originare din Ucraina, ceea ce va duce la creșterea accesului importurilor din țări terțe fără restricții pe piața Uniunii.
(169)
Având în vedere cele menționate mai sus, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea reapariției unui dumping prejudiciabil, există motive convingătoare care ar putea conduce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile împotriva importurilor originare din RPC.
2. Interesul industriei din Uniune
(170)
Industria din Uniune s-a dovedit a fi o industrie viabilă. Acest fapt a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice constatate în perioada examinată, datorată, în parte, eforturilor sale de a fi mai competitivă și măsurilor în vigoare. Se poate preconiza, în mod rezonabil, că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma menținerii măsurilor. În cazul în care măsurile împotriva importurilor originare din RPC nu vor fi menținute, este probabil ca industria din Uniune să sufere prejudicii importante ca urmare a volumelor substanțiale de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC, ceea ce ar provoca o deteriorare gravă a situației sale financiare, având în vedere marjele de subcotare stabilite în cursul PAREM. Nivelurile actuale deja negative ale rentabilității, ale randamentului investițiilor și ale stocurilor vor continua să se deterioreze, ceea ce, în cele din urmă, va conduce probabil la dispariția industriei din Uniune.
(171)
Prin urmare, se concluzionează că menținerea unor măsuri antidumping împotriva RPC ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.
3. Interesul altor părți
(172)
Niciunul dintre cei 15 importatori/comercianți contactați nu a cooperat. Niciuna dintre celelalte potențiale părți interesate nu s-a manifestat în cursul anchetei. Nu există nicio dovadă care să sugereze că măsurile în vigoare ar afecta în mod considerabil importatorii sau consumatorii produsului în cauză. În acest context, se poate presupune în mod rezonabil că principalii clienți, și anume marile magazine cu amănuntul, vor fi în măsură să transfere către consumatorul final orice creștere a prețurilor care rezultă din taxele antidumping, fără ca acest lucru să aibă un impact considerabil asupra percepției consumatorilor.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(173)
Având în vedere cele menționate mai sus, s-a concluzionat că nu există motive convingătoare care să indice clar că menținerea măsurilor împotriva RPC ar fi împotriva interesului general al Uniunii.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(174)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente în cazul importurilor produsului în cauză originare din RPC și abrogarea măsurilor în vigoare împotriva importurilor produsului în cauză originare din Ucraina. De asemenea, părților li s-a acordat un termen în care să își poată prezenta observațiile.
(175)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) și articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză ar trebui să fie menținute, iar taxa antidumping în vigoare pentru importurile de mese de călcat originare din Ucraina ar trebui să expire,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de mese de călcat, cu sau fără suport, cu sau fără absorbție și/sau încălzire și/sau suflantă, inclusiv mânecare, și componente esențiale ale acestora, respectiv picioarele, blatul și suportul pentru fierul de călcat, clasificate în prezent la codurile NC 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 și ex 8516 90 00 (coduri TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 și 8516900051) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți:
Țară
Producător
Nivelul taxei (%)
Cod suplimentar TARIC
Republica Populară Chineză
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Toate celelalte societăți
42,3
A999
(3) Cu excepția cazului în care se specifică altfel, se aplică dispozițiile aflate în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
Procedura antidumping privind importurile de mese de călcat originare din Ucraina încetează, iar măsurile antidumping instituite împotriva Ucrainei prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007 se abrogă.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 15 iulie 2013.