PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1153/2012
ze dne 3. prosince 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1338/2006 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše, v současnosti kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 58,9 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 14. června 2011 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala organizace UK Leather Federation (dále jen „žadatel“), která představuje více než 50 % celkové výroby zámiše v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 13. září 2011 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
U výrobců v Unii byl použit výběr vzorku, přičemž ze tří známých výrobců v Unii byly do vzorku zařazeny dvě skupiny výrobců.
(9)
Bylo kontaktováno šest známých vyvážejících výrobců v ČLR. Žádná z těchto společností však při šetření nespolupracovala.
(10)
Co se týče dovozců, bylo určeno 35 dovozců zámiše do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Pouze dva z nich se přihlásili a byli ochotni spolupracovat na současném přezkumu. Na základě toho nebylo nutné provést výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Byly obdrženy odpovědi od skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z vyvážejících výrobců v ČLR nespolupracoval na přezkumu a žádné z relevantních sdružení spotřebitelů nedodalo Komisi informace, ani se v průběhu šetření nepřihlásilo.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Spojené království a
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turín, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tj. zámiš a kombinovaný zámiš, též vystřižený na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90.
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění výše, žádný z šesti oslovených vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadatelem, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, a statistických údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země USA. Jediný výrobce zámiše, působící v USA v období původního šetření, již uzavřel svůj výrobní závod. Od té doby daný výrobce zámiš dováží prostřednictvím společného podniku v Turecku. Jelikož výroba zámiše ve Spojených státech není nadále významná, byly v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšleny jako srovnatelné jiné země, tj. Indie, Turecko a Nový Zéland. Výrobci v potenciálních srovnatelných zemích Indii, Turecku a na Novém Zélandu byli kontaktováni, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(19)
Pokud jde o běžnou hodnotu, byla při neexistující spolupráci výrobce ze srovnatelné země určena na základě informací o průměrné ceně indického dovozu do Unie, jak uvádějí statistiky dovozu Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. (Indie je zemí s největším objemem dovozu do Unie.) Pokud jde o vývozní cenu, byla při neexistující spolupráci výrobců z ČLR srovnatelné země založena na údajích o průměrné ceně čínského vývozu do Unie, jak uvádějí statistiky Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. Na uvedeném základě bylo stanoveno dumpingového rozpětí jako rozdíl mezi průměrnou cenou indického dovozu do Unie použitou jako běžná hodnota a průměrnou cenou čínského dovozu použitou jako vývozní cena. Výsledkem výpočtu dumpingu bylo dumpingové rozpětí ve výši 64 %.
2.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(20)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum, údajích poskytnutých žadatelem a také údajích Eurostatu.
(21)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců a atraktivita trhu Unie, pokud jde o ceny a objemy.
(22)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, srovnání dovozních cen z ČLR v období přezkumného šetření a výrobních cen v Unii vykazuje významné podbízení (51,6 %). Pro čínské vyvážející výrobce zůstává trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen i objemu. To je umocněno skutečností, že v ČLR jsou od uložení opatření, kdy došlo k poklesu dovozu z ČLR, nadále významné volné výrobní kapacity. Již před uložením opatření ČLR trojnásobně zvýšila svůj podíl na trhu Unie u tohoto výrobku - z podílu na trhu 10,7 % v roce 2001 na 31,7 % v roce 2004. Čínské ceny vývozu do Unie jsou navíc stále vyšší než ceny na trzích v některých třetích zemích, což činí trh v Unii atraktivním pro čínské vyvážející výrobce.
(23)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský vývoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(24)
V Unii obdobný výrobek vyrábějí tři společnosti (skupiny společností). Dvě z nich jsou zastoupeny žadatelem a sídlí ve Spojeném království a Itálii, přičemž k části zpracování dochází v Polsku a Rumunsku. Třetí výrobce sídlí v Itálii a žádost podporuje. O všech ostatních výrobcích zámiše je známo, že již od roku 2006, kdy byla uložena původní opatření, ukončili výrobu.
(25)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník a základních makrodat poskytnutých třetím výrobcem v rámci ověření postavení/výběru vzorku. Uvedené společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“. Na dva výrobce zařazené do vzorku připadalo 80 % výroby v Unii.
(26)
Jelikož jsou mikroekonomické ukazatele újmy založeny na údajích týkajících se pouze dvou společností, jsou údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. Spotřeba na trhu Unie
(27)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a na údajích Eurostatu o dovozu.
(28)
Je třeba rovněž poznamenat, že od roku 2010 jsou významné objemy levného zámiše vyváženy do zbytku Unie přes Španělsko (zhruba 31 %, pokud jde o podíl na trhu). Je třeba poznamenat, že Španělsko již není výrobcem obdobného výrobku a prodej zámiše ze Španělska do zbytku Unie převyšuje dovoz. Dané objemy byly připočteny k údajům o spotřebě. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 26 %, přičemž k hlavnímu nárůstu došlo mezi roky 2009 a 2010.
Tabulka 1
2008
2009
2010
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (tis. čtverečných stop) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Dovoz z ČLR
a) Objem a podíl na trhu
(29)
V návaznosti na uložení opatření v roce 2006 došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Během posuzovaného období nicméně došlo k nárůstu objemu dovozu pocházejícího z ČLR o 9 procentních bodů a během období přezkumného šetření objem dosáhl výše 1 103 330 čtverečných stop. Čínský dovoz však nenarostl ve stejné míře jako spotřeba v Unii a podíl čínského dovozu na trhu se během posuzovaného období snížil.
Tabulka 2
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (tis. čtverečných stop) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Ceny
i) Vývoj cen
(30)
Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období kolísala. Ve srovnání s rokem 2008 se ceny v roce 2009 nejprve zvyšovaly a následně v roce 2010 poklesly o 13 % a během období přezkumného šetření se vrátily na úroveň roku 2008.
Tabulka 3
2008
2009
2010
OPŠ
Cena dovozu z dotčené země (EUR/čtverečná stopa) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Cenové podbízení
(31)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF vývozců z ČLR. Proto byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie upraveny zejména o úvěrové náklady, přepravní náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu. Ceny CIF vývozu z ČLR byly získány od Eurostatu a upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(32)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 51,6 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(33)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(34)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě odpovědí informací získaných z úplných odpovědí na dotazník od společností zařazených do vzorku a makrodat poskytnutých třetím výrobcem v Unii.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla založena na informacích, které byly získány z řádně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku. Tyto informace jsou považovány za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Jelikož se tyto ukazatele vztahují pouze ke dvěma společnostem, nelze podle článku 19 základního nařízení z důvodu ochrany důvěrných údajů zveřejnit absolutní údaje a níže jsou uvedeny pouze indexy.
a) Makroekonomické ukazatele
4.1 Výroba
(35)
Od roku 2008 výroba v Unii souvisle klesala a během období přezkumného šetření dosáhla o 12 % nižší úrovně než v roce 2008 navzdory skutečnosti, že spotřeba ve stejném období vzrostla o 26 %.
Tabulka 4
2008
2009
2010
OPŠ
Výroba (tis. čtverečných stop) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Výrobní kapacita a míry využití kapacity
(36)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2008 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 7 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OPŠ
Výrobní kapacita (tis. čtverečných stop) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Objem prodeje
(37)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl mezi roky 2008 a 2009 o 5 % a následně v roce 2010 poklesl o 2 % a během období přezkumného šetření znovu narostl. Celkově se objem prodeje v posuzovaném období zvýšil o 9 %.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (tis. čtverečných stop) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Podíl na trhu
(38)
Mezi roky 2008 a 2009 výrobní odvětví Unie dokázalo opět mírně zvýšit o 1 % podíl na trhu, který v roce 2008 dosahoval již tak nízké hodnoty 23 %, načež jeho podíl na trhu poklesl o 4 procentní body na pouhých 20 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Růst
(39)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 26 % zvýšil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie jen o 9 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 3 procentní body. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii mohli sotva těžit z růstu trhu.
4.6 Zaměstnanost
(40)
Po prvním významném poklesu zaměstnanosti o 9 % mezi roky 2008 a 2009 pokles zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie pokračoval. Ze 74 zaměstnanců v roce 2008 zůstalo v období přezkumného šetření zaměstnáno jen 59 osob, což znamená celkový pokles o 19 %.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Produktivita
(41)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok vzrostla mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 9 %. To je odrazem skutečnosti, že zaměstnanost klesala rychlejším tempem než výroba.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (čtverečných stop na zaměstnance) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(42)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie zůstaly mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Jak je zmiňováno výše, ceny dumpingového čínského dovozu se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Udržování úrovně cen však bylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
Tabulka 10
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/čtverečná stopa) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Rozsah dumpingového rozpětí
(43)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.10 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(44)
Z ukazatelů posuzovaných výše vyplývá, že navzdory uložení antidumpingových opatření v roce 2006 zůstalo výrobní odvětví Unie ve značně zranitelné hospodářské a finanční situaci a je mu působena újma. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
b) Mikroekonomické ukazatele
4.11 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zvýšila, a to o 31 %. Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2008 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období přezkumného šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 63 % celkové roční výroby). Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (EUR/čtverečná stopa) (15)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Mzdy
(46)
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se mezi roky 2008 a 2009 udržovala na stálé hodnotě, rovněž tak jako mezi rokem 2010 a období přezkumného šetření. Prudký nárůst o 20 % mezi roky 2009 a 2010 je způsoben významným nárůstem nákladů práce u dvou ze společností zařazených do vzorku navzdory skutečnosti, že zaměstnanost byla snížena.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) (16)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investice
(47)
Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se převážně týkaly údržby a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se zvýšily o 21 %. Prudký nárůst mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření je způsoben nákupem vybavení v roce 2011 jednou ze společností zařazených do vzorku.
Tabulka 13
2008
2009
2010
OPŠ
Čisté investice (v EUR) (17)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Ziskovost a návratnost investic
(48)
Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období ztrátové. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se ztráty (vyjádřené v absolutní hodnotě i v procentech obratu) více než zdvojnásobily.
(49)
Podobně návratnost investic vykazovala záporné hodnoty po celé posuzované období a zhoršila se o 131 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 14
2008
2009
2010
OPŠ
Čistý zisk z prodeje v EU zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(50)
Peněžní tok z provozních činností zůstával na záporných hodnotách po celé posuzované období a zhoršil se o téměř 300 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 15
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v EUR) (19)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se získáváním kapitálu.
c) Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
4.16 Dopad dumpingového dovozu
(52)
V návaznosti na uložení opatření došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Srovnání cen tohoto dovozu a cenami výrobního odvětví Unie však ukazuje na významné podbízení (51,6 %). Jelikož je zámiš standardizovaným výrobkem a jelikož definice výrobku je velmi omezená a čínské zboží je z pohledu kvality srovnatelné s evropským, poměrně malý podíl čínského dovozu v kombinaci s významným podbízením ukazuje na významný dopad uvedeného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
4.17 Dovoz z ostatních zemí
(53)
Významný je dovoz z Indie, Turecka a Nového Zélandu a určitý dovoz z dalších zemí, přičemž jeho celkový podíl na trhu činil v období přezkumného šetření 46 % (pokles z 60 % v roce 2008).
(54)
Pokud jde o dovoz z Indie, je třeba poznamenat, že tento dovoz je významný a jeho podíl na trhu vzrostl z 11 % v roce 2008 na 16 % v období přezkumného šetření. Současně jsou ceny dovozu z Indie poněkud pod průměrem cen výrobců v Unii. Vezme-li se v úvahu významný objem a cenový rozdíl, má se za to, že dovoz z Indie do určité míry přispívá k nepříznivé hospodářské situaci výrobního odvětví Unie. Současně je třeba poznamenat, že ceny dovozu z Indie jsou o více než 60 % vyšší než dumpingové ceny čínského dovozu. Proto se má za to, že tento omezený dopad na současnou situaci výrobního odvětví Unie by s největší pravděpodobností nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 16
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Indie (tis. čtverečných stop) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Podíl dovozu z Indie na trhu (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Průměrná cena dovozu z Indie (EUR/čtverečná stopa)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Významný je též dovoz z Turecka, který odpovídal 10 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 18 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z Turecka vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že účinek dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 17
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Turecka (tis. čtverečných stop) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Podíl dovozu z Turecka na trhu (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Průměrná cena dovozu z Turecka (EUR/čtverečná stopa)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Významný je též dovoz z Nového Zélandu, který odpovídá 7 % podílu na trhu v období přezkumného šetření, přičemž vzrostl z 3 % v roce 2008. Průměrné ceny tohoto dovozu jsou však mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a dokonce vyšší, než je cenová úroveň výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že ceny dovozu z Nového Zélandu jsou poměrně vysoké, usuzuje se též, že by nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 18
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Nového Zélandu (tis. čtverečných stop) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Podíl dovozu z Nového Zélandu na trhu (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Průměrná cena dovozu z Nového Zélandu (EUR/čtverečná stopa)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Dovoz z ostatních částí světa činil 13 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 27 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a blízké cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z ostatních částí světa vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny ve srovnání s dovozem zámiše z ČLR, usuzuje se, že nepříznivý účinek dovozu z ostatních částí světa rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 19
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních částí světa (tis. čtverečných stop) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Podíl dovozu z ostatních částí světa na trhu (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Průměrná cena dovozu z ostatních částí světa (EUR/čtverečná stopa)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Celkový dovoz ze všech ostatních třetích zemí odpovídal 46 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 60 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz ze třetích zemí vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z třetích zemí jako celku rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 20
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (tis. čtverečných stop) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Průměrná cena dovozu z ostatních zemí (EUR/čtverečná stopa)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(59)
V Unii zůstali již jen tři výrobci (všichni jsou malými a středními podniky). O všech ostatních výrobcích je známo, že již od roku 2006, kdy byla přijata původní opatření, ukončili výrobu. Na to lze pohlížet jako na vývoj v důsledku zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu, jenž je vytvářen na trhu Unie, i za situace, kdy rostla spotřeba.
(60)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Konkrétně poklesla výroba, a to o zhruba 12 %, a i když se prodej mírně zvýšil, bylo to o méně, než o co se zvýšila spotřeba, a následně došlo k poklesu podílu výrobců v Unii na trhu o 3 procentní body.
(61)
Současně je z analýzy mikroekonomických ukazatelů patrné, že ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrobního odvětví Unie zůstaly na záporných hodnotách po celé posuzované období a dále se zhoršovaly i směrem k období přezkumného šetření.
(62)
Byla provedena analýza dovozu z Indie, Turecka a Nového Zélandu a ostatních částí světa. S ohledem na každý jednotlivý uvedený dovoz i na jejich celek se usuzuje, že nepříznivý účinek dovozu z těchto zemí není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(63)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje podmínek, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
(64)
Vyvozuje se rovněž závěr, že situace, kdy dochází k újmě výrobnímu odvětví Unie je převážně způsobena pokračujícím (i v menších kvantitě) dumpingovým a levným dovozem z ČLR.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(65)
Ačkoliv objem dovozu z ČLR po uložení opatření v roce 2006 významně poklesl, usuzuje se, že v ČLR existují nadále významné volné výrobní kapacity (viz 22. bod odůvodnění). Tyto volné kapacity mohou být snadno přesměrovány na trh Unie v případě, že by opatření byla zrušena.
(66)
Usuzuje se, že pokud by opatření byla zrušena, čínští vyvážející výrobci by s největší pravděpodobností usilovali o znovunabytí svého původního podílu na trhu v Unii. Skutečně, významné podbízení zjištěné šetřením ukazuje, že úroveň cen v Unii činí unijní trh velmi zajímavým pro čínský dovoz (viz 22. bod odůvodnění).
2. Závěr týkající se přetrvávání újmy
(67)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že v případě zrušení opatření na dovoz z ČLR by s největší pravděpodobností újma pro výrobní odvětví Unie újma přetrvala.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(68)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a uživatelů na straně druhé.
(69)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(70)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům týkajícím se pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(71)
Výrobní odvětví Unie tvořené malými a středními podniky trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se s největší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců
(72)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Podnikání v oblasti zámiše přestavuje pouze omezenou část jejich obratů. Neobjevují se náznaky, že by přetrvávání opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(73)
Žádné ze sdružení uživatelů či spotřebitelů se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření stejně jako v případě původního šetření nepřihlásilo. Vzhledem k tomu, že se v původním šetření usuzovalo, že by dotyčná opatření neměla mít nepatřičný nepříznivý vliv na zájmy těchto stran, a při zohlednění jejich stálé nespolupráce může být vyvozen závěr, že jejich zájmy při zachování opatření zůstanou nedotčeny. Významný dovoz z jiných zdrojů a za konkurenceschopné ceny ve skutečnosti zajistí, že uživatelé a spotřebitelé budou mít nadále velký výběr různých dodavatelů dotčeného výrobku a za přiměřené ceny.
5. Závěr
(74)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz zámiše pocházejícího z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorického cla o sazbě ve výši 58,9 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz zámiše a kombinovaného zámiše, též vystřiženého na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházejícího z Čínské lidové republiky, kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 58,9 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. prosince 2012.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1153/2012 AL CONSILIULUI
din 3 decembrie 2012
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de piei „chamois” originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”), după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping („ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1338/2006 (2), o taxă antidumping definitivă („măsuri antidumping definitive”) la importurile de piei „chamois” încadrate în prezent la codurile NC 4114 10 10 și 4114 10 90 originare din Republica Populară Chineză („RPC” sau „țara în cauză”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem de 58,9 %.
2. Cererea de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor
(2)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping definitive în vigoare (3), Comisia a primit, la 14 iunie 2011, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de UK Leather Federation („solicitantul”), reprezentând mai mult de 50 % din producția totală de piei „chamois” a Uniunii.
(3)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor antidumping definitive ar conduce probabil la continuarea dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(4)
Stabilind, în urma consultării comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 13 septembrie 2011, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) („aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Ancheta
4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada luată în considerare
(5)
Ancheta privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).
4.2. Părțile vizate de anchetă
(6)
Comisia a anunțat oficial solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din țara în cauză, importatorii neafiliați, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții țării exportatoare despre deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(7)
Având în vedere numărul aparent ridicat al producătorilor, producătorilor-exportatori din țara în cauză și importatorilor neafiliați din Uniune, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, în caz afirmativ, pentru a alege eșantionul, respectivelor părți li s-a solicitat, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(8)
A fost folosită eșantionarea producătorilor din Uniune și, din trei producători cunoscuți din Uniune, două grupuri de producători au fost incluse în eșantion.
(9)
Șase producători-exportatori cunoscuți din RPC au fost contactați. Cu toate acestea, niciuna dintre aceste societăți nu a cooperat în cadrul anchetei.
(10)
În ceea ce privește importatorii, au fost identificați și invitați să furnizeze informații necesare pentru eșantionare 35 de importatori neafiliați de piei „chamois” în Uniune. Numai doi dintre aceștia s-au manifestat și s-au arătat dispuși să coopereze în cadrul prezentei reexaminări. Prin urmare, eșantionarea nu a fost necesară pentru importatorii neafiliați.
(11)
Comisia a transmis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri din partea grupurilor de producători din Uniune incluse în eșantion și a doi importatori neafiliați care au cooperat. Niciunul dintre producătorii-exportatori din RPC nu a cooperat în cadrul reexaminării și nicio asociație relevantă de consumatori nu a furnizat Comisiei informații și nici nu s-a făcut cunoscută în cursul anchetei.
(12)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare în spațiile de lucru ale următoarelor părți interesate:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Regatul Unit; precum și
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italia.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(13)
Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în cadrul anchetei inițiale, și anume piei „chamois” și piei „chamois” combinate, eventual decupate, inclusiv piei „chamois” în crustă și piei „chamois” combinate în crustă, originare din Republica Populară Chineză („produsul în cauză”), încadrate în prezent la codurile NC 4114 10 10 și 4114 10 90.
(14)
Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în cazul anchetei inițiale, produsul în cauză și produsele fabricate și vândute pe piața internă din RPC, precum și cele fabricate și vândute în Uniune de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate ca fiind produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA DE CONTINUARE A DUMPINGULUI
(15)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea conduce la o continuare a dumpingului.
1. Observații preliminare
(16)
Astfel cum s-a menționat la considerentul 9, niciunul dintre cei șase producători-exportatori din RPC contactați nu a cooperat la anchetă, iar concluziile privind probabilitatea unei continuări a dumpingului au trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în special pe informațiile oferite de către solicitant, inclusiv informațiile din cererea de reexaminare, precum și pe statistici, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Țara analoagă
(17)
În conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii normale construite obținute într-o țară terță cu economie de piață adecvată („țara analoagă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analoagă către alte țări, inclusiv către Uniune sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.
(18)
În ancheta inițială, SUA au fost considerate țară analoagă pentru a stabili valoarea normală. Singurul producător de piei „chamois” care funcționa în SUA la momentul anchetei inițiale și-a închis între timp instalația de producție. De atunci, pieile „chamois” au fost importate de la o societate mixtă din Turcia. Deoarece nu mai există o producție semnificativă de piei „chamois” în SUA, alte țări, de exemplu, Noua Zeelandă, Turcia și India, au fost avute în vedere ca țări analoage în avizul de deschidere al prezentei reexaminări. Au fost contactați producători din țări potențial analoage cu sediul în Noua Zeelandă, Turcia și India, dar nu s-a putut obține o colaborare.
(19)
În ceea ce privește valoarea normală, în absența cooperării din partea unui producător dintr-o țară analoagă, aceasta a fost determinată pe baza informațiilor privind prețul mediu al importurilor din India în Uniune, disponibile în statisticile de import furnizate de Eurostat pentru PAR (India fiind țara cu cel mai mare volum de importuri în Uniune). În ceea ce privește prețul la export, în absența cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, determinarea acestuia s-a bazat pe informațiile referitoare la prețul mediu al importurilor chineze în Uniune, disponibile în statisticile de import furnizate de Eurostat pentru PAR. Pe această bază, marja de dumping a fost stabilită ca fiind diferența dintre prețul mediu al importurilor din India în Uniune utilizat ca valoare normală și prețul mediu al importurilor chinezești utilizat ca preț de export. Calculul a avut ca rezultat o marjă a dumpingului de 64 %.
2.2. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
(20)
Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a examinat probabilitatea unei continuări a dumpingului, în cazul în care se abrogă măsurile. Dat fiind faptul că niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat la prezenta anchetă, concluziile de mai jos se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume informațiile furnizate în cererea de reexaminare, datele prezentate de solicitant, precum și date Eurostat.
(21)
În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: evoluția importurilor din RPC, producția și capacitățile neutilizate ale producătorilor-exportatori și atractivitatea pieței din Uniune în termeni de preț și volum.
(22)
Astfel cum se indică la considerentul 32, comparația dintre prețurile importurilor din RPC în cursul PAR și prețurile industriei din Uniune arată o subcotare semnificativă (51,6 %). Piața Uniunii continuă să fie atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi, atât în termeni de preț, cât și de volum. Acest lucru este întărit de faptul că în RPC există importante capacități de producție disponibile după instituirea măsurilor, când importurile din RPC s-au redus. Încă înainte de instituirea măsurilor, RPC și-a triplat cota de piață pentru acest produs în Uniune - de la o cotă de piață în Uniune de 10,7 % în 2001, la 31,7 % în 2004. În plus, prețurile de export din China către Uniune sunt în continuare mai ridicate decât cele de pe piețele din alte țări terțe, ceea ce face ca piața Uniunii să fie atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi.
(23)
Prezenta analiză demonstrează că exporturile chineze au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping cu o marjă foarte mare de dumping. Luând în considerare în special analiza nivelurilor prețurilor din Uniune, precum și capacitățile disponibile din RPC, se poate concluziona că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar expira.
D. PREJUDICIUL
1. Industria Uniunii
(24)
În cadrul Uniunii, produsul similar este fabricat de către trei (grupuri de) societăți. Două dintre acestea sunt reprezentate de către solicitant și au sediul în Regatul Unit și în Italia, cu unele activități de prelucrare în Polonia și România. Un al treilea producător are sediul în Italia și sprijină cererea. În legătură cu toți ceilalți producători de piei „chamois” s-a raportat că și-au închis unitățile de fabricație din 2006, când au fost introduse măsurile inițiale.
(25)
Producția totală din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază a fost stabilită pe baza răspunsurilor la chestionar primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion și pe baza datelor macro de bază prezentate de al treilea producător în cadrul exercițiului de examinare a reprezentativității/eșantionare. Respectivele societăți constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumite în continuare „industria din Uniune”. Cei doi producători incluși în eșantion reprezintă 80 % din producția Uniunii.
(26)
Deoarece indicatorii micro-economici de prejudiciu se bazează pe date provenind de la numai două societăți, aceștia sunt prezentați sub formă de indici, pentru a menține caracterul confidențial al acestora, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.
2. Consumul pe piața Uniunii
(27)
Consumul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii și pe baza datelor privind importurile, furnizate de Eurostat.
(28)
Se observă, de asemenea, faptul că, din 2010, au existat volume semnificative de piei „chamois” exportate la prețuri mici către restul Uniunii prin Spania (aproximativ 31 % în termeni de cotă de piață). Trebuie remarcat faptul că Spania nu mai produce produsul similar și vânzările de piei „chamois” din Spania către restul Uniunii depășesc importurile. Aceste volume au fost adăugate la cifra pentru consum. Între 2008 și PAR, consumul Uniunii a crescut cu 26 %, creșterea cea mai importantă având loc între 2009 și 2010.
Tabelul 1
2008
2009
2010
PAR
Consumul total din Uniune [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indice (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Importurile din RPC
(a) Volumul și cota de piață
(29)
După instituirea măsurilor în 2006, importurile din RPC au scăzut în mod semnificativ și sunt încă destul de limitate, corespunzând unei cote de piață de aproximativ 4 % în cursul PAR. Cu toate acestea, în cursul perioadei luate în considerare, volumul importurilor originare din RPC a crescut cu 9 puncte procentuale și a atins un nivel de 1 103 330 picioare pătrate în cursul PAR. Cu toate acestea, importurile chineze nu au crescut în același ritm cu consumul din Uniune și cota de piață a importurilor chinezești a scăzut în cursul perioadei luate în considerare.
Tabelul 2
2008
2009
2010
PAR
Volumul importurilor provenind din țara în cauză [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indice (2008 = 100)
100
78
87
109
Cota de piață a importurilor originare din țara în cauză (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
(b) Prețuri
(i) Evoluția prețurilor
(30)
Prețul mediu al importurilor chinezești a variat pe parcursul perioadei luate în considerare. În comparație cu 2008, prețul a crescut inițial în 2009, înainte de a scădea cu 13 % în 2010 și de a crește din nou la nivelul din 2008 în cursul PAR.
Tabelul 3
2008
2009
2010
PAR
Volumul importurilor provenind din țara în cauză [EUR/picior pătrat (EUR/sq ft)] (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indice (2008 = 100)
100
136
87
102
(ii) Subcotarea prețurilor
(31)
În scopul analizării subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate ale industriei din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii au fost comparate cu prețurile CIF medii ponderate corespunzătoare ale exportatorilor din RPC. Prin urmare, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au fost ajustate, în special în ceea ce privește costurile de credit, de livrare, de ambalare și comisioane la nivelul franco fabrică. Prețurile CIF ale exporturilor din RPC au fost obținute de la Eurostat și ajustate, astfel încât să acopere toate costurile referitoare la vămuire, adică tarife vamale și costuri ulterioare importului (preț franco vămuit).
(32)
Comparația a arătat că, în cursul PAR, importurile de produs în cauză au subcotat prețurile industriei din Uniune cu aproximativ 51,6 %.
4. Situația economică a industriei din Uniune
(33)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei din Uniune în cursul perioadei luate în considerare.
(34)
În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:
-
indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, prețurile unitare medii și amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor practicilor anterioare de dumping) au fost evaluate la nivelul întregii industrii din Uniune, pe baza informațiilor colectate din răspunsurile complete la chestionar ale societăților eșantionate și a datelor macro furnizate de cel de al treilea producător din Uniune;
-
analiza indicatorilor microeconomici (stocuri, salarii, rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) s-a bazat pe informațiile obținute din răspunsurile la chestionar, verificate în mod corespunzător, furnizate de societățile incluse în eșantion. Aceste informații sunt considerate ca fiind reprezentative pentru întreaga industrie din Uniune. Dat fiind că acești indicatori se referă numai la două societăți, cifrele absolute nu pot fi dezvăluite din motive de confidențialitate, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază și mai jos sunt furnizați numai indici.
(a) Indicatori macroeconomici
4.1. Producție
(35)
Începând din anul 2008, producția din Uniune a scăzut continuu și a ajuns în cursul PAR până la un nivel cu 12 % mai scăzut decât nivelul din 2008, în ciuda faptului că, în același timp, consumul era în creștere cu 26 %.
Tabelul 4
2008
2009
2010
PAR
Producție [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indice (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2. Capacitatea de producție și ratele de utilizare a capacității
(36)
Capacitatea de producție a rămas stabilă între 2008 și PAR. În timp ce utilizarea capacității se afla deja la un nivel scăzut în 2008, scăderea producției între 2008 și PAR a dus la o scădere suplimentară semnificativă a utilizării capacității, cu 7 puncte procentuale între 2008 și PAR.
Tabelul 5
2008
2009
2010
PAR
Capacitate de producție [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indice (2008 = 100)
100
100
100
100
Gradul de utilizare a capacității de producție (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indice (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3. Volumul vânzărilor
(37)
Vânzările realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii către clienți neafiliați au crescut cu 5 % între 2008 și 2009, înainte de a scădea cu 2 % în 2010 și au crescut din nou în cursul PAR. În general, volumul vânzărilor a crescut cu 9 % în cursul perioadei luate în considerare.
Tabelul 6
2008
2009
2010
PAR
Volumul vânzărilor realizate în Uniune către clienți neafiliați [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indice (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4. Cota de piață
(38)
Între 2008 și 2009, industria din Uniune a reușit să recâștige 1 % din cota de piață, față de nivelul deja scăzut de 23 % în 2008, înainte de scăderea cotei sale de piață cu 4 puncte procentuale, la numai 20 % în cursul PAR.
Tabelul 7
2008
2009
2010
PAR
Cota de piață a industriei din Uniune (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Indice (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5. Creșterea
(39)
Între 2008 și PAR, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 26 %, volumul vânzărilor efectuate de producătorii din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu numai 9 %, iar cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut cu 3 puncte procentuale. Se concluzionează, așadar, că producătorii din Uniune nu au putut practic beneficia de pe urma creșterii pieței.
4.6. Ocuparea forței de muncă
(40)
După o primă scădere semnificativă de 9 % a ocupării forței de muncă între 2008 și 2009, nivelul ocupării forței de muncă din industria din Uniune a continuat să scadă. De la 74 de angajați în 2008, în cursul PAR mai rămăseseră doar 59 de angajați, ceea ce înseamnă o scădere de 19 %.
Tabelul 8
2008
2009
2010
PAR
Ocuparea forței de muncă în legătură cu produsul în cauză (număr de persoane) (12)
74
67
62
59
Indice (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7. Productivitatea
(41)
Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată în producție pe persoană angajată pe an, a crescut cu 9 % între 2008 și PAR. Aceasta reflectă faptul că ocuparea forței de muncă a scăzut într-un ritm mai rapid decât producția.
Tabelul 9
2008
2009
2010
PAR
Productivitate [picioare pătrate (sq ft) pe angajat] (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indice (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8. Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă
(42)
Prețurile de vânzare unitare practicate de industria din Uniune au rămas stabile între 2008 și PAR. După cum s-a menționat, prețurile practicate de industria din Uniune au fost subcotate în mod semnificativ de importurile din China care fac obiectul unui dumping. Cu toate acestea, nivelul prețurilor a fost menținut, în detrimentul cotei de piață a industriei din Uniune.
Tabelul 10
2008
2009
2010
PAR
Prețul unitar pe piața Uniunii [EUR/picior pătrat (sq ft)] (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indice (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9. Amploarea marjei de dumping
(43)
Având în vedere volumul, cota de piață și prețurile importurilor din RPC, impactul marjei de dumping efective asupra industriei Uniunii nu poate fi considerat neglijabil.
4.10. Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior
(44)
Indicatorii examinați anterior arată că, în ciuda impunerii unor măsuri antidumping în 2006, situația economică și financiară a industriei Uniunii a rămas destul de fragilă și prejudiciată. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală după practicile anterioare de dumping și se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii.
(b) Indicatori microeconomici
4.11. Stocurile
(45)
Nivelul stocurilor finale pentru industria Uniunii a crescut în mod semnificativ cu 31 % între 2008 și PAR. O analiză mai aprofundată a permis evaluarea mai precisă a evoluției numărului de luni cu producție stocată. În legătură cu acest aspect, în anul 2008, producătorii incluși în eșantion au ținut pe stoc în jur de cinci luni de producție (43 %), însă presiunea importurilor făcând obiectul unui dumping i-a forțat să mărească stocurile la șapte luni de producție (ceea ce corespunde la 63 % din totalul producției anuale) în timpul PAR. Este, prin urmare, confirmată concluzia că evoluția stocurilor reflectă prejudicierea situației.
Tabelul 11
2008
2009
2010
PAR
Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar [picioare pătrate (sq ft)] (15)
Date comerciale confidențiale
Indice (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12. Salariile
(46)
Salariul mediu per angajat a fost stabil între 2008 și 2009, precum și între 2010 și PAR. Creșterea puternică, cu 20 % între 2009 și 2010, se datorează unei creșteri semnificative a costului forței de muncă în cazul a două dintre societățile incluse în eșantion, în pofida faptului că numărul locurilor de muncă a fost redus.
Tabelul 12
2008
2009
2010
PAR
Costul anual al forței de muncă pe angajat (mii EUR) (16)
Date comerciale confidențiale
Indice (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13. Investiții
(47)
Investițiile anuale în producerea produsului similar ale societăților incluse în eșantion au fost, în principal, pentru întreținere și au crescut cu 21 % între 2008 și PAR. Creșterea semnificativă între 2010 și perioada de anchetă se datorează achiziționării în 2011 a unor echipamente de către una dintre societățile incluse în eșantion.
Tabelul 13
2008
2009
2010
PAR
Investiții nete (EUR) (17)
Date comerciale confidențiale
Indice (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14. Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(48)
Industria din Uniune a înregistrat pierderi continue pe parcursul întregii perioade luate în considerare. Între 2008 și PAR, pierderile (atât în termeni absoluți, cât și exprimate ca procentaj din cifra de afaceri) au crescut de peste două ori.
(49)
De asemenea, randamentul investițiilor („RI”) a fost negativ pe parcursul întregii perioade examinate și a scăzut cu 131 de puncte procentuale între 2008 și PAR.
Tabelul 14
2008
2009
2010
PAR
Profitul net al vânzărilor în UE către clienți neafiliați (% din vânzările nete) (18)
Date comerciale confidențiale
Indice (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
RI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) (18)
Date comerciale confidențiale
Indice (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(50)
Fluxul net de numerar provenit din activitățile de exploatare a rămas negativ pe parcursul întregii perioade examinate și a scăzut cu aproape 300 de puncte procentuale între 2008 și PAR.
Tabelul 15
2008
2009
2010
PAR
Fluxul de numerar (EUR) (19)
Date comerciale confidențiale
Indice (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nu au existat indicații potrivit cărora industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital.
(c) Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping și alți factori
4.16. Impactul importurilor la prețuri de dumping
(52)
După instituirea măsurilor, importurile din RPC au scăzut în mod semnificativ și sunt încă destul de limitate, corespunzând unei cote de piață de aproximativ 4 % în cursul PAR. Compararea prețurilor între aceste importuri și prețurile industriei din Uniune arată, cu toate acestea, o subcotare semnificativă (51,6 %). Dat fiind că pieile „chamois” sunt un produs standardizat, că domeniul de aplicare al produsului este foarte limitat și mărfurile chinezești sunt similare cu cele europene în ceea ce privește calitatea, cota de piață relativ mică a importurilor din China, combinată cu subcotarea semnificativă indică impactul semnificativ pe care îl au importurile respective asupra situației industriei din Uniune.
4.17. Importurile din alte țări
(53)
Există importuri semnificative din India, Turcia și Noua Zeelandă, precum și anumite importuri din alte țări, care împreună reprezintă o cotă de piață de 46 % în cursul PAR (o scădere față de 60 % în 2008).
(54)
În ceea ce privește importurile din India, se observă că volumul acestora este semnificativ și cota lor de piață a crescut de la 11 % în 2008 la 16 % în cursul PAR. În același timp, prețurile medii ale importurilor din India sunt ușor inferioare prețurilor medii ale producătorilor din Uniune. Având în vedere volumele semnificative și diferența de preț, se consideră că importurile indiene contribuie într-o oarecare măsură la situația economică negativă a industriei din Uniune. În același timp, se remarcă faptul că prețurile importurilor indiene sunt cu peste 60 % mai mari decât cele ale importurilor chineze care fac obiectul unui dumping. În consecință, se consideră că acest impact limitat asupra situației actuale din industria Uniunii nu ar provoca, după toate probabilitățile, ruperea legăturii de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping, prejudiciul în cazul unei creșteri probabile a volumului importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și deteriorarea subsecventă a situației industriei din Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
Tabelul 16
2008
2009
2010
PAR
Volumul importurilor din India [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Cota de piață a importurilor provenite din India (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Prețul mediu al importurilor din India [EUR/picior pătrat (sq ft)]
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Există, de asemenea, importuri semnificative din Turcia, care reprezintă o cotă de piață de 10 % în cursul PAR (în scădere de la 18 % în 2008). În același timp, prețurile medii ale acestor importuri sunt mult mai mari decât al pieilor „chamois” din RPC și foarte aproape de nivelul prețurilor industriei din Uniune. Având în vedere tendința de scădere a volumului de importuri din Turcia și prețurile relativ ridicate, se consideră că acestea nu ar provoca, după toate probabilitățile, ruperea legăturii de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping, prejudiciul în cazul unei creșteri probabile a volumului importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și deteriorarea subsecventă a situației industriei din Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
Tabelul 17
2008
2009
2010
PAR
Volumul importurilor din Turcia [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Cota de piață a importurilor provenite din Turcia (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Prețul mediu al importurilor din Turcia [EUR/picior pătrat (sq ft)]
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Există, de asemenea, importuri semnificative din Noua Zeelandă, care reprezintă o cotă de piață de 7 % în cursul PAR, iar acestea au crescut de la 3 % în 2008. Cu toate acestea, prețurile medii ale acestor importuri sunt mult mai mari decât al pieilor „chamois” din RPC și chiar mai mari decât nivelul prețurilor industriei din Uniune. Având în vedere prețurile relativ mari ale importurilor din Noua Zeelandă, se consideră că nici acestea nu ar provoca, după toate probabilitățile, ruperea legăturii de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping, prejudiciul în cazul unei creșteri probabile a volumului importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și deteriorarea subsecventă a situației industriei din Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
Tabelul 18
2008
2009
2010
PAR
Volumul importurilor din Noua Zeelandă [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Cota de piață a importurilor provenite din Noua Zeelandă (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Prețul mediu al importurilor din Noua Zeelandă [EUR/picior pătrat (sq ft)]
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Importurile din restul lumii au o cotă de piață de 13 % în cursul PAR (o scădere față de 27 % în 2008). În același timp, prețurile medii ale acestor importuri sunt mult mai mari decât al pieilor „chamois” din RPC și aproape de nivelul prețurilor industriei din Uniune. Având în vedere tendința de scădere a volumului de importuri din restul lumii și prețurile relativ ridicate în comparație cu prețurile importurilor de piei „chamois” din RPC, se consideră că nici acestea nu ar provoca ruperea legăturii de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping, prejudiciul în cazul unei creșteri probabile a volumului importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și deteriorarea subsecventă a situației industriei din Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
Tabelul 19
2008
2009
2010
PAR
Volumul importurilor din restul lumii [mii picioare pătrate ('000 sq ft)] (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Cota de piață a importurilor din restul lumii (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Prețul mediu al importurilor din restul lumii [EUR/picior pătrat (sq ft)]
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Totalul importurilor din toate celelalte țări terțe reprezintă o cotă de piață de 46 % în cursul PAR (o scădere față de 60 % în 2008). În același timp, prețurile medii ale acestor importuri sunt mult mai mari decât al pieilor „chamois” din RPC și foarte aproape de nivelul prețurilor industriei din Uniune. Având în vedere tendința de scădere a volumului importurilor din țările terțe și prețurile relativ ridicate, se consideră că acestea, considerate împreună, nu ar provoca, după toate probabilitățile, ruperea legăturii de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping, prejudiciul în cazul unei creșteri probabile a volumului importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și deteriorarea subsecventă a situației industriei din Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
Tabelul 20
2008
2009
2010
PAR
Volumul importurilor provenind din alte țări [picioare pătrate ('000 sq ft)] (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indice (2008 = 100)
100
86
105
97
Cota de piață a importurilor provenite alte țări (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Prețul mediu al importurilor din alte țări [EUR/picior pătrat (sq ft)]
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(59)
În Uniune au rămas numai trei producători (toți aceștia IMM-uri). În legătură cu toți ceilalți producători de piei „chamois” s-a raportat că și-au închis unitățile de fabricație din 2006, când au fost introduse măsurile inițiale. Aceasta poate fi privită ca o evoluție determinată de presiunea sporită pe care importurile chinezești care fac obiectul unui dumping au exercitat-o pe piața Uniunii, chiar și într-o situație în care consumul era în creștere.
(60)
Analiza prejudiciului a arătat că situația industriei din Uniune s-a deteriorat în perioada luată în considerare. În special, producția a scăzut cu aproximativ 12 % și, chiar dacă vânzările au crescut ușor, această creștere a fost mai mică decât creșterea consumului și, prin urmare, cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut cu 3 puncte procentuale.
(61)
În același timp, analiza indicatorilor microeconomici arată că rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar al industriei Uniunii au rămas negative pe parcursul perioadei luate în considerare și au continuat să se deterioreze către începutul PAR.
(62)
Au fost analizate importurile din India, Turcia, Noua Zeelandă și restul lumii. În ceea ce privește fiecare din aceste fluxuri de importuri, precum și toate importurile considerate în ansamblu, se consideră că acestea nu ar putea afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul în cazul creșterii probabile a importurilor chineze care fac obiectul unui dumping și deteriorarea în continuare a situației industriei din Uniune, care ar rezulta din aceasta, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
(63)
Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că industria din Uniune a continuat să sufere prejudicii materiale în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază și că situația sa este foarte fragilă și vulnerabilă, fiind departe de situația care s-ar putea preconiza dacă industria s-ar fi redresat după prejudiciul constatat în ancheta inițială.
(64)
S-a concluzionat, de asemenea, că prejudicierea situației industriei din Uniune a fost în principal cauzată de existența continuă (chiar dacă în cantități reduse) a importurilor la preț scăzut și care fac obiectul unui dumping din RPC.
E. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
1. Impactul volumului preconizat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor
(65)
Cu toate că volumele importurilor din RPC au scăzut semnificativ după instituirea măsurilor în 2006, se consideră că există în continuare capacități de producție semnificative în RPC (a se vedea considerentul 22). Aceste capacități neutilizate pot fi cu ușurință deturnate către piața Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
(66)
Se consideră că, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, producătorii-exportatori chinezi ar încerca, după toate probabilitățile, să recâștige orice cotă de piață pe care au pierdut-o în Uniune. Într-adevăr, subcotarea importantă stabilită prin anchetă arată că nivelul prețurilor în Uniune face ca aceasta să fie o piață foarte interesantă pentru importurile din China (a se vedea considerentul 22).
2. Concluzie privind continuarea prejudiciului
(67)
Pe această bază, se concluzionează că abrogarea măsurilor impuse importurilor din RPC ar conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului pentru industria din Uniune.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(68)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente nu ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, pe de o parte și, pe de altă parte, cele ale importatorilor și ale utilizatorilor.
(69)
Trebuie reamintit faptul că, în ancheta inițială, s-a ajuns la concluzia că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(70)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului prejudiciabil, s-ar putea concluziona în mod clar că în acest caz particular menținerea măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii.
2. Interesul industriei din Uniune
(71)
Industria din Uniune, alcătuită din IMM-uri, a pierdut cotă de piață în mod constant și a suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei luate în considerare. În cazul abrogării măsurilor, industria din Uniune ar trebui să fie, după toate probabilitățile, într-o situație și mai dificilă.
3. Interesul importatorilor
(72)
Există doi importatori neafiliați care au cooperat în cadrul anchetei. Afacerile în legătură cu pieile „chamois” constituie doar o mică parte din cifra lor de afaceri. Nu există indicii că o continuare a măsurilor ar avea vreun efect negativ semnificativ asupra activităților lor.
4. Interesul utilizatorilor și al consumatorilor
(73)
Nicio asociație de utilizatori sau consumatori nu s-a făcut cunoscută în termenul stabilit în avizul de deschidere, situație similară cu cea înregistrată la ancheta inițială. Având în vedere că în ancheta inițială s-a considerat că măsurile în cauză nu ar afecta în mod necorespunzător interesul acestor părți, precum și având în vedere lipsa lor continuă de cooperare, se poate concluziona că interesul lor va rămâne neafectat de menținerea măsurilor. Într-adevăr, existența unor importuri semnificative din alte surse și la prețuri competitive va asigura că utilizatorii și consumatorii continuă să aibă o ofertă largă de furnizori diferiți ai produsului în cauză și la prețuri rezonabile.
5. Concluzie
(74)
Luând în considerare toți factorii menționați, se concluzionează că nu există motive convingătoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
G. MĂSURILE ANTIDUMPING
(75)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.
(76)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de piei „chamois” originare din RPC ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau într-o taxă ad valorem de 58,9 %,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de piei „chamois” și de piei „chamois” combinate, eventual decupate, inclusiv piei „chamois” în crustă și piei „chamois” combinate în crustă originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC 4114 10 10 și 4114 10 90.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) este de 58,9 %.
(3) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 3 decembrie 2012.