PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1195/2014
ze dne 29. října 2014
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 15. února 2014 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka („dotčená země“) do Unie na základě článku 10 nařízení (ES) č. 597/2009 („základní nařízení“). Dne 4. září 2014 byla v Úředním věstníku zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení (3).
(2)
Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování některých pstruhů duhových a o podstatné újmě, jež tímto subvencováním vznikla, které Komise považovala za dostatečné pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise před zahájením řízení oznámila vládě Turecka („turecká vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala tureckou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah podnětu, a dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody.
(4)
Turecká vláda nabídku konzultací přijala a konzultace se následně uskutečnily. Během konzultací se nepodařilo dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody. Po konzultacích bylo od turecké vlády obdrženo podání. Komise příslušné připomínky náležitě zohlednila.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 15. února 2014 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (4) informovala rovněž o zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu téhož výrobku pocházejícího z Turecka do Unie.
(6)
Definice výrobního odvětví Unie, zástupci výrobců v Unii a období šetření byli titíž při analýze újmy provedené v rámci tohoto antisubvenčního šetření i při analýze újmy provedené v rámci souběžného antidumpingového šetření, a obě analýzy dospěly ke stejným závěrům, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení konzistentních zjištění. Z tohoto důvodu byly připomínky k aspektům týkajícím se újmy vznesené v rámci jednoho z těchto řízení brány v potaz v obou šetřeních.
3. Zúčastněné strany
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření zvláště informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Turecku a turecké orgány, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a vyzvala je k účasti v šetření.
(8)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
4. Výběr vzorku
(9)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 27 základního nařízení může přistoupit k výběru vzorku zúčastněných stran, zejména výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců v Turecku.
4.1 Výběr vzorku výrobců v Unii
(10)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení a vzhledem k velké roztříštěnosti výrobního odvětví Unie, jež zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, které jsou výrobci, vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení a dostatečnému zastoupení různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé). Tento vzorek sestával z devíti výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo na základě údajů uvedených v podnětu více než 12 % celkové výroby v Unii. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tedy potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
4.2 Výběr vzorku dovozců
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.
4.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Turecku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Turecké republiky při Evropské unii, aby identifikovalo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem účastnit se šetření.
(14)
Požadované informace poskytlo osmnáct skupin vyvážejících výrobců v Turecku a rovněž souhlasilo se zařazením do vzorku. Celkový deklarovaný objem vývozu příslušných pstruhů duhových do Unie uskutečněného v roce 2013 těmito společnostmi představuje veškerý vývoz z Turecka do Unie.
(15)
V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení. Na skupiny společností zařazené do vzorku, které se nacházejí ve dvou různých regionech, připadá téměř 64 % deklarovaného prodeje na vývoz do Unie.
(16)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s tureckými orgány. Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že by měla být do vzorku rovněž zahrnuta. Argumentovala tím, že výhradně produkuje, zpracovává a prodává pstruhy (tj. že neprovozuje žádnou jinou činnost), a to již od roku 1971, což znamená, že je prvním výrobcem dotčeného výrobku v Turecku. Dále uvedla, že má značný podíl prodeje na domácím trhu, a konečně, že je největším výrobcem v regionu Marmara.
(17)
Komise připomíná, že v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení se výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k tomu, že navržený vzorek představuje 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie, je tento vzorek pro situaci tureckého průmyslu reprezentativní. Společnosti zařazené do vzorku se navíc nacházejí ve dvou různých regionech (ze tří zastoupených celkem), což se pro účely šetření považuje za dostačující. Komise proto trvá na tom, že společnosti zařazené do vzorku odpovídají největším reprezentativním objemům dovozu, které mohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumány.
5. Individuální zjišťování
(18)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení. V této fázi šetření Komise ohledně těchto žádostí o individuální zjišťování nepřijala žádné rozhodnutí. Komise se rozhodne, zda žádostem o individuální zjišťování vyhoví, až v konečné fázi šetření.
6. Odpovědi na dotazník
(19)
Komise turecké vládě, všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům a skupinám vyvážejících výrobců v Turecku zařazeným do vzorku zaslala dotazníky.
(20)
Tři společnosti v rámci jedné skupiny tureckých vyvážejících výrobců požádaly o zproštění povinnosti poskytnout odpověď na dotazník. První z těchto společností namítala, že její hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů a že produkuje pouze malý objem dotčeného výrobku. Druhá společnost provozuje malý supermarket a produkce dotčeného výrobku pro ni představuje pouze okrajovou aktivitu a třetí společnost byla dovozcem ve spojení a její prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl významný. Komise se rozhodla zprostit povinnosti vyplnit dotazník zmíněnou společnost provozující malý supermarket. Trvala však na svém stanovisku, že další zmíněná společnost, jejíž hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů, musí dotazník vyplnit, a rovněž tak zmíněný dovozce ve spojení, neboť vyprodukovaný objem (v případě vyvážejícího výrobce), respektive objem prodeje (v případě dovozce ve spojení) byl stále významný.
(21)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od turecké vlády a od všech ostatních skupin vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku a od společností žádajících o individuální zjišťování.
7. Inspekce na místě
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro předběžné stanovení existence subvencí, jimi způsobené újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Francie
-
Danaqua, Grindsted, Dánsko
-
Danforel A/S, Grindsted, Dánsko
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Dánsko
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polsko
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Španělsko
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Itálie
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španělsko
b)
vyvážející výrobci v Turecku:
-
skupina společností ve spojení „GMS“, Bodrum, Turecko:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
skupina společností ve spojení „Kilic“, Bodrum, Turecko:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
skupina společností ve spojení „Özpekler“, Denizli, Turecko:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turecko
c)
vláda Turecka:
-
Ministerstvo hospodářství, Ankara, Turecko
-
Ministerstvo potravinářství, zemědělství a živočišné výroby, Ankara, Turecko
d)
dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení s tureckými vývozci:
-
Spador S.R.L. („Spador“)
-
Ternäben Service GmbH („TSG“)
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“)
e)
výrobce v Unii (zpracovatel), který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Turecku (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polsko („TPL“)
8. Období šetření a posuzované období
(23)
Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 („období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(25)
Jak již bylo uvedeno v 1. bodě odůvodnění, definice dotčeného výrobku byla předmětem opravy. Tato oprava byla čistě redakční a neměla vliv na rozsah definice.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku a/nebo vyvážený do Unie a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(27)
Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(28)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Podle těchto stran u nich existují v porovnání s neuzenými pstruhy rozdíly ve výrobním postupu a ve fyzikálních, technických a chemických vlastnostech. Turecké orgány dále tvrdily, že struktura nákladů výrobců uzeného filé a struktura nákladů jiných výrobců se podstatně liší, což by nasvědčovalo tomu, že uzené a neuzené výrobky nejsou tímtéž výrobkem. Dotyčné strany se také odvolávaly na dvě předchozí antidumpingová šetření dokončená v roce 2004 (5), respektive 2005 (6), která se týkala podobných výrobků (velký duhový pstruh a losos) a při nichž uzené výrobky do definice výrobku nespadaly. Strany se odvolávaly zejména na 9. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 437/2004 (7), kde se konstatuje, že uzení by změnilo základní vlastnosti příslušného výrobku. Na tomto základě by uzení pstruzi měli být vyloučeni z definice výrobku v tomto šetření.
(29)
Šetření ukázalo, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ - na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Všichni pstruzi mají především stejné základní vlastnosti (chemické, výživové nebo jiné) a příslušné zpracování je těchto vlastností nezbavuje, nýbrž jeho výsledkem jsou pouze různé úpravy, které jsou pouze různými způsoby uchování ryb před dalším zpracováním, přípravou, tepelným zpracováním či konzumací. Proto byl učiněn závěr, že konzervace uzením nemění podstatným způsobem základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti výrobku.
(30)
Pokud jde o odlišné výrobní postupy a odlišnou strukturu nákladů, dotyčné strany nevysvětlily, jak by toto mohlo ovlivnit závěr, že uzené a neuzené výrobky jsou týmž výrobkem. V každém případě nemají případné rozdíly ve výrobních postupech jako takové žádný dopad na definici výrobku. V tomto konkrétním případě se navíc výrobní postup a struktura nákladů u uzeného filé ve skutečnosti významně nelišily od výrobního postupu a struktury nákladů u jiných úprav pstruhů. U každé úpravy byly hlavní nákladovou položkou náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučka a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Tvrzení v tomto ohledu by proto měla být odmítnuta.
(31)
V předchozích šetřeních, na která se zúčastněné strany odvolávají, nebyly na rozdíl od tohoto šetření uzené výrobky zahrnuty v podnětu, který vedl k zahájení těchto případů. Proto nespadaly do rámce těchto šetření, a nebyly tedy šetřeny. V 9. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 437/2004 se řeší tvrzení jedné ze zúčastněných stran, že zmrazené celé ryby a filé měly být z řízení vyloučeny. Uvedené šetření však neshledalo, ani specificky nekonstatovalo, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Na základě toho, že při současném šetření bylo zjištěno, že všechny úpravy pstruhů mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, by tento argument měl být odmítnut.
(32)
Z výše uvedených důvodů bylo tvrzení, že uzené produkty by měly být vyloučeny z rozsahu definice výrobku, v této fázi odmítnuto.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(33)
Žadatel tvrdil, že turecká vláda subvencuje tureckou akvakulturu. Podnět obsahoval důkazy prima facie o několika praktikách subvencování, jež jsou obsaženy jak v právních předpisech, tak i v řadě politických dokumentů, které tvoří základ pro poskytování státní podpory pro uvedené odvětví.
(34)
Komise provedla přezkoumání a rozbor dokumentů poskytnutých v podnětu, jakož i dalších dokumentů, které poskytli v průběhu šetření turecká vláda a vyvážející výrobci zařazení ve vzorku, a shledala, že ze všech těchto dokumentů plyne, že odvětví akvakultury je v Turecké republice zvýhodňované v mnoha směrech.
(35)
Rozhodnutí tureckých orgánů subvencovat specificky akvakulturu sahá zpět do roku 2003, a v jeho důsledku plynuly v posledních deseti letech tureckým producentům a vývozcům značné objemy veřejných peněz.
(36)
V rámci konzultací před zahájením šetření mezi tureckou vládou a Komisí zmíněných výše ve 3. a 4. bodě odůvodnění turecká vláda existenci žádného z šetřených režimů nezpochybnila.
2. Šetřené režimy
(37)
Komise zaslala turecké vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným ve vzorku dotazníky a vyžádala si informace týkající se následujících režimů, které údajně zahrnovaly poskytování subvencí odvětví akvakultury:
-
Státní podpora investic do akvakultury
-
osvobození od cla
-
osvobození od DPH
-
snížení daní
-
příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele)
-
příspěvky na úroky
-
přidělení pozemků
-
příspěvky na daň z příjmu
-
příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců)
-
Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
-
přímé dotace pro chovatele pstruhů
-
přímé dotace na ekologickou produkci pstruhů
-
zvláštní podpora na nedospělé jedince
-
Subvencované půjčky a pojištění pro producenty pstruhů
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované bankou Ziraat Bankasi
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy
-
Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
-
Dotace na poradenské služby
-
Dotace na rybářská plavidla
-
nákup pohonných hmot pro rybářské lodě (sleva na spotřební dani z lodních pohonných hmot)
-
vyřazování rybářských plavidel
-
Jiné subvence a jiné programy subvencí
3. Státní podpora investic do akvakultury
3.1 Úvod
(38)
Turecká vláda zavedla režim podpory pro podniky, které investují prostředky do určitých odvětví a určitých regionů, přičemž jedním z těchto odvětví je akvakultura. Účelem tohoto režimu je:
-
zvýšit výrobu a zaměstnanost,
-
podpořit rozsáhlé investice napomáhající mezinárodní konkurenceschopnosti,
-
podnítit přímé zahraniční investice,
-
podporovat investice do ochrany životního prostředí a činností v oblasti výzkumu a vývoje v souladu s cíli vymezenými v různých tureckých rozvojových plánech a ročních programech, které jsou podrobněji popsány níže.
3.2 Právní základ
(39)
Ustanovení o státní podpoře investic do akvakultury obsahují následující právní předpisy: Nařízení Turecké republiky č. 2012/3305 o státní podpoře investic, zveřejněné dne 19. června 2012 v Úřední sbírce č. 28328, a sdělení č. 2012/1 o provádění nařízení o státní podpoře investic, zveřejněné dne 20. června 2012v Úřední sbírce č. 28329.
3.3 Zjištění v rámci šetření
(40)
Ačkoli pro období šetření je relevantním režimem podpory nařízení Turecké republiky č. 2012/3305, podobné předpisy existovaly od roku 2006 a i předtím. Tento údaj je důležitý, neboť subvence související s nákupem stálých aktiv, například investiční subvence, mohou být vztaženy k období šetření, přestože byly uděleny již před jeho začátkem.
(41)
Šetření potvrdilo existenci zmíněných režimů státní podpory. Produkce akvakultury je výslovně uvedena v příloze 2/A nařízení č. 2012/3305 na seznamu odvětví, pro něž jsou určeny pobídky, jako je osvobození od daně z přidané hodnoty („DPH“) osvobození od cla, snížení daní, příspěvky na investice, příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele), přidělení pozemků, příspěvky na úroky, příspěvky na daň z příjmu a příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců). Na základě úrovně hospodářského rozvoje šesti regionů určených nařízením č. 2012/3305 se intenzita podpory může lišit.
(42)
Přestože šetření potvrdilo existenci programů „regionálních investic“, žádná ze společností zařazených ve vzorku nevyužívala všech režimů. Několik těchto společností využívalo osvobození od DPH a osvobození od cla, která platí stejným způsobem pro všechny uvedené regiony v Turecku. Jelikož však společnosti zařazené do vzorku nakupovaly stroje a vybavení od společností v Unii v rámci celní unie EU-Turecko, clo nebylo vyměřeno. Kromě toho, jelikož Turecko aplikuje systém výběru DPH na vstupu a jejího vracení na výstupu, spočívaly výhody získané během období šetření pouze v tom, že společnosti získaly čas dva měsíce, než jim byla daňovými orgány DPH vrácena. Skutečnou výhodou by byl úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena. Tato výhoda je zanedbatelná, a nebyla dále analyzována.
(43)
Jedna společnost zařazená ve vzorku využila zvýhodněnou daňovou sazbu díky nákupu strojního zařízení, který se uskutečnil v rámci výše zmíněného nařízení o státní podpoře investic. Namísto obecně platné sazby daně z příjmů právnických osob ve výši 20 % zaplatila pouze 4 %.
(44)
Tatáž společnost zařazená ve vzorku rovněž využívala program příspěvků na platby sociálního zabezpečení. Jako držitel osvědčení o podpoře investic využívala nárok na příspěvky na platby sociálního zabezpečení jak pro příspěvek zaměstnavatele, tak pro příspěvek zaměstnanců. Poté, co uskutečnila svoji investici, byla společnost úřadem sociálního zabezpečení v případě nově vytvořených pracovních míst osvobozena od platby části příspěvků zaměstnavatele i zaměstnanců na sociální zabezpečení, jež odpovídala minimální mzdě. Tento režim financovalo ministerstvo hospodářství.
3.4 Závěr
(45)
Státní podpora investic se předběžně pokládá za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v případech, kdy má státní podpora formu daňové pobídky, tj. kdy vláda své jinak splatné příjmy promine nebo je nevybere.
(46)
Subvence je specifická a napadnutelná, jelikož její výhody jsou výslovně omezeny na určitá hospodářská odvětví. Přístup k subvenci je dále omezen na určité podniky působící v určitých odvětvích. Subvence navíc nesplňuje požadavky na nespecifičnost podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, vzhledem k počtu a povaze omezení platných pro určitá odvětví, zejména těch omezení, jež omezují buď na určitý typ podniku, nebo zcela vylučují některá odvětví.
(47)
Akvakultura je v příloze 2 A nařízení výslovně uvedena jako jedna z činností, u nichž je možné využívat tento typ osvobození od daní. V příloze 4 nařízení jsou uvedena odvětví, která nemohou využívat žádné pobídky v rámci tohoto režimu.
(48)
Podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení se proto výše uvedené subvence pokládají za finanční příspěvek vlády, jenž poskytuje příjemcům výhodu.
3.5 Výpočet výše subvence
(49)
Jedna společnost využívala výhody v rámci výše uvedených režimů. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
4. Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
4.1 Úvod
(50)
Přímé dotace na vyprodukovaný 1 kg pstruha jsou hlavním subvenčním režimem, z nějž plynou výhody pro dotčený výrobek. Tyto subvence jsou každý rok revidovány v rámci každoročního přezkumu zemědělských dotací.
4.2 Právní základ
(51)
Ustanovení o přímých dotacích jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4463 o zemědělských dotacích v roce 2013 ze dne 7. března 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28612 dne 8. dubna 2013 (použitelné se zpětnou účinností od 1. ledna 2013).
4.3 Zjištění v rámci šetření
(52)
Šetření potvrdilo existenci přímých dotací na pstruhy. Bylo zjištěno, že pro období šetření byla výše dotací na 1 kg pstruha stanovena na 0,65 TRY/kg pro produkci do výše 250 tun ročně. Pro vyprodukovaná množství v rozmezí 251-500 tun za rok byla poskytována polovina této částky (0,325 TRY/kg) a na vyprodukovaná množství nad 500 tun nebyly poskytovány žádné dotace. Dotace byly poskytovány výrobcům dotčeného výrobku, kteří mají licenci od Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby.
(53)
Než může být provedena případná platba, musí být výrobci zaregistrováni v registračním systému pro akvakulturu Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby. Výrobci jsou podrobováni pravidelným a neohlášeným inspekcím.
(54)
Tři ze čtyř skupin společností zařazených ve vzorku využívaly v období šetření přímé dotace, jelikož samy pstruhy chovaly. Největší skupina, Ternaeben, však pstruhy nechová, nýbrž je nakupuje (převážně živé pstruhy a zmrazené celé ryby) od zemědělců, kteří nejsou ve spojení, a poté je zpracovává. Přímé dotace proto nedostávala. Nebylo tudíž zřejmé, zda výhod přímých dotací může využívat ve stejné míře skupina Ternaeben i ostatní tři skupiny společností zařazené ve vzorku, které pstruhy nejen samy chovaly, ale taktéž je nakupovaly od společností, s nimiž nejsou ve spojení, pro zpracování.
(55)
V tomto ohledu Komise zdůrazňuje, že dotčený výrobek zahrnuje jak surovinu, na niž jsou poskytovány přímé dotace, tedy živé pstruhy, tak i výrobky z ní (čerstvé, zmrazené celé ryby, filé, uzené pstruhy). Vzhledem k tomu, že produkce živých pstruhů je dotována a prakticky všichni chovatelé pstruhů v Turecku tento režim využívají, plynou výhody z tohoto režimu přímých dotací všem výrobcům dotčeného výrobku (tj. živých pstruhů a výrobků z nich), bez ohledu na to, zda pstruhy sami chovají, nebo je nakupují pro další zpracování.
(56)
Výhody plynoucí výrobcům dotčeného výrobku lze v každém případě prokázat. V této souvislosti Komise provedla srovnání nákladů chovu zmíněných tří společností zařazených ve vzorku, které pstruhy samy chovají (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku), s cenou placenou za nákup živých nebo chlazených ryb od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Komise zjistila, že u všech tří společností byla cena za nákup živých nebo chlazených ryb nižší než průměrné náklady chovu.
(57)
Pokud jde o skupinu Ternaeben, Komise porovnala průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku) s jednotlivými průměrnými nákupními cenami, které skupina Ternaeben zaplatila za chlazené nebo živé ryby. Bylo zjištěno, že průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku byly vyšší než průměrná nákupní cena skupiny Ternaeben. Její průměrná nákupní cena podle zjištění odpovídala ostatním společnostem zařazeným ve vzorku.
(58)
Komise se proto domnívá, že společnostem zařazeným ve vzorku, a to i pokud nakupovaly pstruhy od společností, s nimiž nejsou ve spojení, plynuly z režimu přímých dotací výhody.
(59)
Žadatel tvrdil, že byla poskytnuta ještě zvláštní finanční podpora na ekologickou produkci pstruhů a na kusovou produkci nedospělých jedinců. Šetření potvrdilo existenci zvláštní finanční podpory na ekologickou produkci pstruhů. Bylo však zjištěno, že v Turecku existuje pouze jedna společnost provozující ekologickou produkci pstruhů, která však nedávno zkrachovala. V období šetření tudíž nebyly poskytnuty žádné dotace na ekologickou produkci pstruhů.
(60)
Komise navíc zjistila, že zvláštní podpora na produkci nedospělých jedinců existovala v roce 2012, avšak v roce 2013 byla zrušena, jelikož úroveň produkce mladých jedinců v Turecku již uspokojovala potřeby trhu.
4.4 Závěr
(61)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k předběžnému závěru, že výše uvedené veřejné příspěvky mají formu přímého daru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, a tudíž poskytují přímou výhodu tureckým producentům pstruhů podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Je poskytnuta „výhoda“, protože přímé financování (dotace) poskytují veřejné orgány bez úroku nebo licenčních poplatků. Takovéto volné finanční prostředky obvykle nejsou na trhu k dispozici.
(62)
Popsaný režim přímých dotací je specifický a napadnutelný ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož přístup k němu je omezen na určité podniky. Podniky působící v akvakultuře jsou výslovně jmenovány a pstruh je jasně uveden jako jeden z druhů, na něž je možné využívat tento subvenční režim. Tyto přímé dotace jsou specifické, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k těmto dotacím na podniky působící v odvětví akvakultury.
4.5 Výpočet výše subvence
(63)
Celkovou výhodou každé společnosti byla průměrná výše přímých dotací obdržená v období šetření na vlastní chov živých ryb a průměrná výše dotací poskytnutých tureckou vládou na nákup živých ryb, vypočtená jako celkové poskytnuté dotace vydělené celkovým objemem produkce pstruhů v Turecku.
(64)
V tabulce níže je uvedena předběžně stanovená výše výhody u těchto výše uvedených dotací, přičemž výhodou se rozumí částka, kterou dotčené společnosti obdržely v průběhu období šetření.
Přímé a nepřímé dotace
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subvencované půjčky
5.1 Úvod
(65)
Některé veřejné a soukromé subjekty poskytovaly preferenční půjčky společnostem působícím v odvětví akvakultury. Hlavní dotčené subjekty jsou popsány níže.
(66)
Zemědělská úvěrová družstva jsou soukromoprávní subjekty zřizované zemědělskými producenty (tj. fyzickými nebo právnickými osobami, které se zabývají zemědělskou produkcí) v Turecku za účelem podpory jejich finančních potřeb při podnikání.
(67)
Zemědělská banka Turecké republiky (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi nebo jen „Ziraat Bankasi“) je státem vlastněná banka a veřejnoprávní subjekt, jehož akcie zcela vlastní Podsekretariát Úřadu předsedy vlády pro státní pokladnu. V rámci vládního programu uvedeného níže v 70. bodě odůvodnění, jenž byl v platnosti i v období šetření, poskytuje Ziraat Bankasi preferenční půjčky subjektům z odvětví akvakultury za účelem podpory zemědělské produkce a podnikání v zemědělství. Rada ministrů každoročně stanovuje dobu trvání, postupy a zásady programu a státní pokladna převádí zbývající výši platby úroku v závislosti na příslušné snížené úrokové sazbě, bance Ziraat Bankasi. Má se tudíž za to, že banka Ziraat Bankasi je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
(68)
Organizace pro rozvoj malých a středních podniků (KOSGEB) je veřejnoprávní subjekt, jehož cílem je posílit zapojení malých a středních podniků do hospodářského a společenského rozvoje prostřednictvím poskytování kvalitních služeb a podpory při posilování konkurenceschopnosti malých a středních podniků a šíření kultury podnikání. KOSGEB spadá pod Ministerstvo vědy, průmyslu a technologií a je částečně nezávislé.
(69)
Türk Eximbank (dále jen „Eximbank“) založila turecká vláda dne 21. srpna 1987 nařízením č. 87/11914 podle zákona č. 3332 a jedná se o banku zcela vlastněnou státem, jež je veřejnoprávním subjektem, který je hlavním nástrojem vývozních pobídek turecké vlády v rámci turecké strategie udržitelného vývozu. Eximbank byla vládou pověřena, aby podporovala zahraniční obchod a turecké dodavatele/investory působící v zámoří, za účelem zvýšení vývozu tureckých podniků a posílení jejich mezinárodní konkurenceschopnosti. Má se tudíž za to, že Eximbank je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
5.2 Právní základ
(70)
Ustanovení o subvencovaných půjčkách jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4271 ze dne 16. února o rozšíření investičních půjček s nízkou úrokovou sazbou a obchodních půjček poskytovaných Ziraat Bankasi a Zemědělskými úvěrovými družstvy v roce 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28561, nařízení Turecké republiky č. 2010/27612 o bezúročných půjčkách pro malé a střední podniky, zveřejněné v Úřední sbírce dne 15. června 2010 a zákon Turecké republiky č. 3332 o vývozních úvěrech poskytovaných Eximbank, tureckou státní bankou pro vývozní úvěry, zveřejněný dne 31. března 1987 v Úřední sbírce č.19417 (bis).
5.3 Zjištění v rámci šetření
(71)
Preferenční půjčky poskytované Eximbank a KOSGEB byly šetřeny na základě příslušných tvrzení v podnětu týkajících se subvencovaných půjček. Šetření potvrdilo existenci půjček s nízkou úrokovou sazbou. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku však dle zjištění nevyužil žádné půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy.
(72)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená ve vzorku získala během období šetření čtyři preferenční půjčky od Ziraat Bankasi na základě ustanovení nařízení č. 4271/2013. V rámci půjček na akvakulturu Ziraat Bankasi rozšířila investiční půjčky, pokud jde o nákup strojů a zařízení, a rovněž dále rozšířila provozní půjčky za účelem financování provozních nákladů.
(73)
Kromě preferenčních půjček od Ziraat Bankasi využila jedna společnost zařazená ve vzorku bezúročnou půjčku podle nařízení č. 2010/27612, na jehož základě KOSGEB provádí zmíněné programy podpory malých a středních podniků. Malé a střední podniky působící v odvětví akvakultury jsou rovněž oprávněny využívat tyto programy podpory.
(74)
Během šetření bylo navíc zjištěno, že dvě společnosti zařazené ve vzorku získaly dvě, respektive šest půjček s nízkou úrokovou sazbou od Eximbank. Zástupci Eximbank během inspekce na místě uskutečněné společně s tureckou vládou potvrdili, že Eximbank poskytuje tureckým vývozcům půjčky za lepších podmínek, než jaké jsou běžně dostupné na trhu.
5.4 Závěr
(75)
Výše uvedené půjčky s nízkou úrokovou sazbou se předběžně považují za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(76)
Na základě zjištění v rámci šetření Komise konstatuje, že výhoda pro příjemce má formu snížených úrokových sazeb půjček poskytovaných pro produkci v oblasti akvakultury. Uvedený režim, tj. státem podporované půjčky, poskytuje příjemci výhodu, jelikož tyto půjčky jsou poskytovány za finančních podmínek, které neodpovídají tržním podmínkám pro půjčky se srovnatelnou dobou splatnosti. Tyto půjčky jsou poskytovány za nižší než tržní sazby.
(77)
Tyto režimy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož orgány poskytující subvenci nebo právní předpisy, kterými se tyto orgány řídí, výslovně omezují přístup na určité podniky.
(78)
Všechny výše uvedené půjčky se proto považují za napadnutelné subvence, které poskytují výhodu, a jsou specifické ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
5.5 Výpočet výše subvence
(79)
Podle ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení byla výhoda u preferenčních půjček předběžně vypočtena jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnosti mohly získat na trhu. Jako referenční hodnotu Komise použila vážený průměr úrokových sazeb půjček poskytnutých v Turecku v období šetření, zjištěný pomocí elektronické obchodní platformy Bloomberg (index WAIRCOMM).
(80)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně zaplacenými v období šetření a úroky, které by byly zaplaceny při použití referenční hodnoty.
(81)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku na základě této metodiky jsou tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
6.1 Úvod
(82)
Zákon o zemědělském pojištění a nařízení o prováděcích zásadách Zemědělského pojišťovacího poolu stanoví vládní cíl poskytovat pojistné krytí proti veškerému úbytku rybí populace a veškerým ztrátám z odlovu pstruhů v důsledku četných možných nákaz, přírodních katastrof, nehod apod.
(83)
Typy pojištění poskytovanými v rámci Zemědělského pojišťovacího poolu jsou i) pojištění úrody, ii) pojištění úrody ve sklenících, iii) pojištění velkých hospodářských zvířat, iv) pojištění malých hospodářských zvířat, v) pojištění drůbeže a vi) pojištění akvakultury.
6.2 Právní základ
(84)
Právní základ tohoto programu tvoří zákon o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení Turecké republiky č.2012/4138 týkající se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného, ze dne 23. ledna 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28537.
6.3 Zjištění v rámci šetření
(85)
Šetření potvrdilo existenci tohoto subvenčního režimu. Podle článků 12 a 13 zákona o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení č. 2012/4138 týkajícího se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného („nařízení č. 2012/4138“), mohou producenti produktů akvakultury využívat podporu, již vláda poskytuje na platbu pojistného, jak stanoví článek 1/6 nařízení č. 2012/4138.
(86)
Společnost, která chce podat žádost u Zemědělského pojišťovacího poolu, předloží návrh pojistky, o niž má zájem. Následně je společnost Zemědělským pojišťovacím poolem prošetřena za účelem posouzení rizika a je jí nabídnuta pojistka s uvedením splatné částky pojistného. Pokud společnost působící v odvětví zemědělství nabídku přijme, hradí vláda polovinu pojistného.
(87)
Komise zjistila, že zemědělci v Turecku obvykle své produkty nepojišťují. Pouze jedna ze společností zařazených do vzorku využívala během období šetření po dobu 3 měsíců program vládní podpory na platbu pojistného. Poté přešla k soukromému pojistiteli.
6.4 Závěr
(88)
V praxi má výhoda, již poskytuje tento režim, formu snížení finančních nákladů na životní pojištění populace akvakultury. Tento režim představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení ve formě přímého daru, který poskytuje vláda producentům pstruhů, a „finanční příspěvek“ ve smyslu základního nařízení, protože příjemce subvence získává výhodu ze zvýhodněných sazeb pojistného, které jsou podstatně nižší než sazby za pojistné krytí srovnatelných rizik dostupné na trhu. Režim poskytuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato výhoda se rovná rozdílu mezi sazbami nabízenými v rámci komerčního pojištění a subvencovanou sazbou.
(89)
Tato subvence je specifická, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k této subvenci na podniky působící v zemědělství, a subvence je dokonce výslovně zaměřena na rizika, jimž čelí producenti v akvakultuře.
6.5 Výpočet výše subvence
(90)
Jedna společnost využívala výhody v rámci tohoto režimu. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
6.6 Dotace na poradenské služby
(91)
Tento režim je zaměřen na poskytování nezbytných znalostí a know-how producentům v akvakultuře za účelem modernizace a zvýšení jejich produkce a zvýšení jejich efektivnosti. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tento režim v období šetření nevyužíval.
6.7 Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(92)
Tyto dotace jsou spojené s nákupem pohonných hmot pro rybářské lodě nebo s vyřazováním rybářských plavidel. Tyto dotace přinášejí výhody specificky pro činnosti v oblasti rybolovu. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tyto dotace v období šetření nevyužíval.
6.8 Závěr ohledně subvencování
(93)
Komise vypočetla výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení pro šetřené společnosti podle jednotlivých režimů a sečtením těchto údajů vypočetla celkovou výši subvence za období šetření pro každou skupinu.
(94)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočetla procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota byla poté použita k výpočtu subvence, jež připadá na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(95)
Poté byla vypočtena výše subvence na dotčený výrobek v ekvivalentu celé ryby vyvezený do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí vypočtená jako procento hodnoty CIF téhož vývozu v ekvivalentu celé ryby.
(96)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise subvenční rozpětí vypočetla na základě váženého průměru. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku.
(97)
U všech ostatních vyvážejících výrobců Komise subvenční rozpětí v souladu s článkem 28 základního nařízení stanovila na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(98)
Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval více než 80 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení subvenčního rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností zařazených ve vzorku, jejíž subvenční rozpětí je nejvyšší.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
vážený průměr vzorku
8,2 %
celostátní subvenční rozpětí
9,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(99)
Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo více než 700 výrobců. Tito výrobci tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(100)
Celková výroba v Unii v období šetření byla odhadována přibližně na 170 milionů kg v ekvivalentu celé ryby („whole fish equivalents“, dále jen „WFE“), na základě údajů, které poskytla národní a evropská sdružení výrobců a jednotlivé společnosti. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku bylo vybráno devět výrobců v Unii, kteří představují více než 12 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(101)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě celkového odhadovaného objemu prodeje unijních výrobců na trhu Unie a celkového objemu dovozu na základě údajů Eurostatu.
(102)
Celkový objem prodeje unijních výrobců byl odhadnut postupem uvedeným ve 130. bodě odůvodnění.
(103)
Co se týče objemu dovozu, Eurostat vykazuje čistou hmotnost pro šest různých kódů KN, a sice živé, čerstvé, chlazené, zmrazené a/nebo uzené, ve formě celých a/nebo vykuchaných ryb nebo filé. Pro účely porovnávání byly čisté hmotnosti převedeny na WFE vydělením dovezeného množství zaznamenaného v Eurostatu podle níže uvedených přepočítacích koeficientů. Tyto přepočítací koeficienty byly poskytnuty v podnětu a jsou v daném odvětví běžně používány.
Tabulka 1
Přepočítací koeficienty
Úprava výrobku
Koeficient
živí
1,00
čerství/chlazení/zmrazení (vykuchaní)
0,85
filé: čerstvé/chlazené/zmrazené
0,47
filé: uzené
0,40
(104)
Příslušné kódy KN zahrnují rovněž jiné druhy ryb, na které se toto šetření nevztahuje, jako je například pstruh obecný (salmo trutta), pstruh žlutohrdlý (oncorhynchus clarki), pstruh aguabonita (oncorhynchus aguabonita) a pstruh gilský (oncorhynchus gilae). Na základě šetření však bylo zjištěno, že jiné druhy než dotčený výrobek nebyly v Turecku produkovány, nebo pouze v zanedbatelném množství. Toto zjištění vycházelo z údajů, které poskytlo turecké výrobní odvětví Svazu evropských producentů v akvakultuře (Federation of European Aquaculture Producers, „FEAP“), a dalších veřejných zdrojů informací (8), které byly pokud možno porovnávány s příslušnými tureckými úředními statistikami. Na tomto základě se dospělo k závěru, že statistiky Eurostatu poskytují dostatečně spolehlivé a úplné údaje o dovozu.
(105)
Spotřeba v Unii byla v období 2010-2011 dle zjištění konstantní, poté se v letech 2011-2012 snížila o 5 % a od roku 2012 a v období šetření zaznamenala další pokles o 7 %. Celkově se spotřeba během posuzovaného období snížila o 12 %.
Tabulka 2
Spotřeba v Unii (v kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Zdroj: FEAP, Eurostat
3. Dovoz z dotčené země
3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(106)
Jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění, Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu, vyjádřených v kg WFE. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu z Turecka a celkové spotřeby v Unii.
(107)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 3
Objem dovozu (v kg WFE) a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z Turecka (v kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Podíl na trhu
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Zdroj: Eurostat
(108)
Navzdory poklesu spotřeby se objem dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období soustavně zvyšoval, a celkem vzrostl o 72 %. To vedlo k nárůstu příslušného podílu na trhu z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření, tj. k nárůstu o 8 procentních bodů nebo o 95 % během posuzovaného období.
3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(109)
Komise určila průměrné ceny dovozu na základě údajů Eurostatu vydělením celkového objemu tureckého dovozu vyjádřeného v kg WFE celkovou hodnotou tohoto dovozu. Cenové podbízení tohoto dovozu bylo stanoveno na základě údajů vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku.
(110)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 4
Dovozní ceny (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Turecko
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Zdroj: Eurostat
(111)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku se mezi rokem 2010 a 2012 zvýšila o 8 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím šetření klesla o 3 %. Celkově se průměrná dovozní cena během posuzovaného období zvýšila o 5 %.
(112)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním: a) váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu; a b) odpovídajícího váženého průměru cen dovozu od vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight).
(113)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení činil 5 až 18 % dovozu z dotčené země na trh Unie.
(114)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku namítal, že Komise by měla náležitě zohlednit veškeré rozdíly v obchodní úrovni. Šetření však ukázalo, že v obchodní úrovni neexistují mezi výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci v Turecku zařazenými do vzorku žádné rozdíly. Zmíněný argument je proto nutné odmítnout.
(115)
Egejské sdružení vývozců (zastupující turecké vývozce) a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že výrobní odvětví Unie se zaměřuje hlavně na ekologickou produkci pstruhů a na produkci růžových pstruhů, které mají v porovnání se pstruhy vyváženými z Turecka výrazně vyšší ceny. Proto tvrdili, že ceny nejsou srovnatelné. Jak je však vysvětleno výše ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli cenové rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku tedy byly náležitě zohledněny.
(116)
Egejské sdružení vývozců rovněž tvrdilo, že výrobní odvětví Unie používá odlišné výrobní postupy, jejichž výsledkem jsou odlišné optické a organoleptické vlastnosti a odlišná doba skladovatelnosti. Tvrdili, že pstruzi, které produkuje výrobní odvětví Unie, mají rovněž odlišná hmotnostní rozpětí v porovnání se pstruhy produkovanými v Turecku. Všechny tyto aspekty měly mít dopad na srovnání cen, a měly by být proto vzaty v úvahu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými důkazy, a ani během šetření nebyly zjištěny žádné skutečnosti, které by je prokazovaly. Jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku byly tedy náležitě zohledněny.
(117)
Uvedená tvrzení týkající se srovnání cen by proto měla být odmítnuta.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Obecné poznámky
(118)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(119)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v podnětu, FEAP a Eurostatu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(121)
Posuzovanými makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše subvenčního rozpětí.
(122)
Posuzovanými mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.2 Makroekonomické ukazatele
4.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Objem výroby výrobního odvětví Unie byly zjištěny od FEAP a od žadatele. Údaje FEAP se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Jelikož údaje FEAP se týkaly pouze části období šetření, byly doplněny na základě odhadů žadatele. Kromě toho, vzhledem k tomu, že se údaje FEAP shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na vylovené živé ryby, a za účelem zamezení dvojímu započtení byla k produkci živých ryb v EU připočtena část dovozu ze všech zdrojů určená k dalšímu zpracování (na základě údajů, které poskytli vyvážející výrobci zařazení ve vzorku v odpovědích na dotazník, přibližně 20 % celkového objemu dovozu, s výjimkou „uzených“).
(124)
Na tomto základě se celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Výrobní kapacita (v kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Využití kapacity
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Eurostat
(125)
Výroba během posuzovaného období každoročně klesala. V období šetření se výroba snížila o 19 % v porovnání s rokem 2010. Tento pokles byl výraznější než pokles spotřeby v posuzovaném období.
(126)
Výrobní kapacita byla odhadnuta na základě vydělení objemu výroby mírou využití kapacity u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(127)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se za posuzované období snížila o 17 %. Ze zjištění v rámci šetření vyplývá, že řada výrobců v Unii během posuzovaného období uzavřela své výrobní závody, čímž se snížila celková výrobní kapacita Unie.
(128)
Míra využití kapacity u výrobců v Unii činila v posuzovaném období přibližně 75 %, a od roku 2010 do konce období šetření tedy klesla o 1 procentní bod.
4.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Podíl na trhu
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku, Eurostat
(130)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven na základě celkového objemu výroby, jak je popsán ve 123. bodě odůvodnění, odečtením prodeje výrobního odvětví Unie na vývoz.
(131)
Objem prodeje na vývoz vychází z údajů Eurostatu převedených na kg WFE. Jiné druhy pstruhů, jež mohly být zahrnuty v dotčených kódech KN, byly považovány za zanedbatelné, neboť nebyly v Unii produkovány nebo byly produkovány pouze ve velmi malých množstvích. Mělo se tudíž za to, že Eurostat poskytl dostatečně spolehlivé údaje o vývozu pstruha duhového během posuzovaného období.
(132)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se tedy mezi rokem 2010 a obdobím šetření neustále snižoval, a v posuzovaném období klesl celkem o 20 %. Tento nepříznivý trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby za stejné období popsaný ve 105. bodě odůvodnění.
(133)
V důsledku toho se tržní podíl výrobního odvětví Unie během posuzovaného období rovněž snižoval a celkově klesl ve stejném období o 8 procentních bodů. Zároveň se o 72 % zvýšil turecký dovoz a jeho odpovídající podíl na trhu vzrostl o 8 procentních bodů, jak je uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše, což odpovídalo ztrátě podílu na trhu, již zaznamenalo výrobní odvětví Unie.
4.2.3 Růst
(134)
Spotřeba v Unii se od roku 2011 do konce období šetření snížila. Navzdory klesající poptávce na trhu Unie se dovoz z Turecka téměř zdvojnásobil, a výsledkem byl nárůst podílu na trhu v posuzovaném období. Výrobní odvětví Unie tedy přišlo o část svého podílu na trhu, zatímco dotčenému dovozu se podařilo svůj podíl na klesajícím trhu Unie zvýšit. Současně se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil více, než se zmenšil trh, zatímco objem tureckého dovozu se zvýšil v absolutním i v relativním měřítku.
4.2.4 Zaměstnanost a produktivita
(135)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Produktivita (v kg WFE na zaměstnance)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku
(136)
Zaměstnanost výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě celkového objemu výroby vyděleného produktivitou výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Vzhledem k poklesu objemu výroby (tabulka 5) se míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období snížila o 22 %.
(137)
Jelikož se zaměstnanost snižovala rychleji než objem výroby, zvýšila se odhadovaná produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg WFE na zaměstnance, během posuzovaného období o 5 %.
4.2.5. Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování nebo dumpingu
(138)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou. Pokud jde o dopad výše napadnutelných subvencí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z Turecka považovat za zanedbatelný.
(139)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření týkající se dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího subvencování nebo dumpingu.
4.3 Mikroekonomické ukazatele
4.3.1 Ceny a činitele ovlivňující ceny
(140)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Jednotkové náklady výroby v EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(141)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku se nejprve zvýšila z 2,76 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,91 EUR v roce 2011, poté v roce 2012 klesla na 2,89 EUR a v období šetření se znovu zvýšila na 2,95 EUR. Celkově se průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku za posuzované období zvýšila o 7 %. Toto zvýšení však nestačilo k vyrovnání současného nárůstu nákladů výroby o 9 % během téhož období. V důsledku toho klesla během období šetření průměrná čistá jednotková prodejní cena pod úroveň jednotkových nákladů výroby.
(142)
Výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly z 2,73 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,84 EUR v roce 2011. V roce 2012 byl zaznamenán mírný nárůst na 2,89 EUR. K většímu nárůstu na 2,98 EUR došlo v období šetření, kdy náklady výroby přesáhly průměrné jednotkové prodejní ceny, čímž se výroba v Unii stala celkově nerentabilní. Nejvýznamnějším prvkem nákladů výroby jsou náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk) společně s náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince, které se během posuzovaného období zvýšily, což se tedy odrazilo v nárůstu průměrných výrobních nákladů.
4.3.2 Náklady práce
(143)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených ve vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(144)
Mezi rokem 2010 a obdobím šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 4 %. Tento celkový nárůst během posuzovaného období je relativně nízký a v každém případě nižší než obecný nárůst nákladů práce (7,5 %) (9) a míry inflace (9,6 %) (10) v Unii za stejné období.
4.3.3 Zásoby
(145)
Pstruh je produkt rychle podléhající zkáze, jehož skladovatelnost je, není-li zmrazen, kratší než dva týdny. Jelikož výrobci v Unii zařazení ve vzorku si po výlovu pstruhů nevytvářejí zásoby a svoji produkci nezmrazují ve významné míře, nepovažuje se úroveň zásob v tomto šetření za významný ukazatel újmy.
4.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených ve vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Peněžní tok (v tis. EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Investice (v tis. EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Návratnost investic
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V letech 2010 a 2011 se ziskovost mírně zvýšila, zůstávala však na nízké úrovni, jen mírně nad hranicí rentability. Situace se dále zhoršila v roce 2012, kdy se ziskovost dostala do záporných hodnot, a v období šetření, kdy se ztráty dále zvýšily. Byl to, jak je objasněno ve 142. bodě odůvodnění, důsledek trendu zvyšujících se výrobních nákladů, přičemž výrobní odvětví Unie nemohlo zároveň odpovídajícím způsobem zvýšit ceny. Během dotčeného období řada výrobců v Unii ukončila činnost.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok vykazoval od roku 2010 do roku 2011 rostoucí trend a poté klesal. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření prudce klesl, čímž se celkový kumulativní peněžní tok v dotčeném období dostal do záporných hodnot. Obecně lze říci, že nepříznivý vývoj peněžního toku odpovídá klesajícímu trendu ziskovosti, ačkoli záporný peněžní tok v roce 2010 a podstatný pokles mezi rokem 2012 a obdobím šetření byl rovněž výsledkem investic provedených v rámci úsilí o konsolidaci, jak je vysvětleno ve 149. bodě odůvodnění.
(149)
Investice se v letech 2010 až 2012 zvýšily pouze mírně, zatímco v období šetření došlo k jejich výraznému nárůstu. Investice souvisely s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a/nebo s konsolidací společností ve spojení, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním dalšího a/nebo nového vybavení. Vrchol investičních aktivit zaznamenaný během období šetření tedy souvisel v prvé řadě s konsolidací. To potvrzuje skutečnost, že celková výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 17 %.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Návratnost investic vykazovala tentýž trend jako ziskovost, tj. od roku 2010 do roku 2011 se zvýšila, avšak zůstávala pouze mírně nad hranicí rentability. Návratnost investic se poté snížila a v roce 2012 se dostala do záporných hodnot. V období šetření dále klesla. Tento nepříznivý vývoj byl důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny navzdory vzestupnému trendu výrobních nákladů.
(151)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, snižující se schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku zhoršovala jejich finanční situaci tím, že vedla k poklesu jejich interně vytvářených prostředků. Pokud jde o finanční prostředky od bank, byly zaznamenány rostoucí obtíže s jejich získáváním. Šetřením bylo zjištěno, že celkově se schopnost opatřit si kapitál zhoršila.
5. Závěr ohledně újmy
(152)
Šetření v této fázi jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Tato újma se projevila zejména jako ztráta podílu na trhu a pokles ziskovosti. Zároveň rostl podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu a bylo zjištěno, že při tomto dovozu dochází na trhu Unie k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(153)
Některé ukazatele újmy, například jednotkové prodejní ceny, průměrné náklady práce na zaměstnance, produktivita a investice zaznamenaly příznivý vývoj. Pokud jde o jednotkové prodejní ceny, jejich nárůst byl důsledkem nárůstu výrobních nákladů. Tento nárůst však nevyrovnal celkový nárůst jednotkových nákladů, a v důsledku toho se ziskovost v roce 2012 dostala do záporných hodnot. Jak je vysvětleno ve 144. bodě odůvodnění, nárůst průměrných nákladů práce na zaměstnance, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, byl nižší než obecný nárůst nákladů práce a míry inflace v Unii. Výrobní odvětví Unie muselo snížit počet svých zaměstnanců, což vedlo k nárůstu produktivity na zaměstnance. Nárůst investic souvisel hlavně s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a s konsolidací, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním nového vybavení.
(154)
Většina ukazatelů újmy vykázala nepříznivý vývoj. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Ziskovost a návratnost investic, které byly v letech 2010 a 2011 pouze mírně nad hranicí rentability, se v roce 2012 dostaly do záporných hodnot v období šetření dále klesaly. Pod tlakem subvencovaného dovozu se zároveň snížil objem výroby, výrobní kapacita, zaměstnanost a podíly na trhu.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Zmíněnými činiteli jsou:
a)
dovoz z jiných třetích zemí
b)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
c)
vývoj spotřeby
d)
konkurence jiných druhů ryb
e)
administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
f)
tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
g)
nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(157)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z Turecka a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenové hladiny subvencovaného dovozu a míru, do jaké tyto činitele mohly způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(158)
Šetření ukázalo, že se subvencovaný dovoz z dotčené země v posuzovaném období téměř zdvojnásobil. To vedlo ke zvýšení jeho podílu na trhu o 8 procentních bodů, z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření. K tomuto zvýšení došlo navzdory klesajícímu trendu spotřeby. Výrobní odvětví Unie ve stejném období ztratilo 8 procentních bodů svého podílu na trhu.
(159)
Průměrné ceny subvencovaného dovozu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšily o 5 %. Tento nárůst byl způsoben celkovým nárůstem výrobních nákladů. Dovozní ceny však zůstaly na výrazně nižší úrovni než ceny výrobního odvětví Unie. Subvencovaný dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, jehož průměrné rozpětí činilo během období šetření 9 %. Zároveň kvůli zvýšenému objemu subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, který na trhu Unie vytvářel značný cenový tlak, nemohlo výrobní odvětví Unie dostatečně zvýšit své prodejní ceny tak, aby pokrylo své zvýšené výrobní náklady, a v žádném případě nad ceny subvencovaného dovozu z Turecka.
(160)
Bylo zjištěno, že nárůst subvencovaného dovozu z Turecka a jeho podílu na trhu se jasně kryje se ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu, poklesem jeho objemu výroby, výrobní kapacity a zaměstnanosti a klesajícím trendem ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Mělo se tudíž za to, že subvencovaný dovoz vytváří tlak na výrobní odvětví Unie, což následně přispělo k jeho neschopnosti zvýšit své prodejní ceny tak, aby odpovídaly nákladům, ke ztrátě podílu na trhu a ke zhoršení jeho celkové hospodářské a finanční situace.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie je třeba přičíst nárůstu dovozu z Turecka za subvencované ceny a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, měl tento dovoz rozhodující úlohu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(162)
Objem dovozu z jiných třetích zemí (Chile, Norska, Bosny a Hercegoviny a dalších) se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země
Objem (v kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Podíl na trhu
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Zdroj: Eurostat
(163)
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí byl nízký a v posuzovaném období dokonce ještě mírně klesl. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, ale následně se opět snížil a v období šetření byl jeho objem mírně nižší než na začátku posuzovaného období, v roce 2010. Podíl na trhu vykazoval obdobný trend. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, avšak v roce 2012 a v období šetření se opět snížil. Celkem se jejich podíl na trhu v posuzovaném období mírně zvýšil, z 2,4 % na 2,7 %. Ve stejném období dosahoval dovoz z Turecka mnohem vyšší úrovně jak z hlediska objemu, tak z hlediska podílů na trhu a vykazoval stálý rostoucí trend.
(164)
Průměrné dovozní ceny v posuzovaném období rostly. Celkem se průměrné dovozní ceny za posuzované období zvýšily o 12 %. Ceny dovozu z jiných třetích zemí byly nižší než průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených ve vzorku, avšak vyšší než turecké dovozní ceny, s výjimkou roku 2012, kdy byly o něco nižší.
(165)
S ohledem na nízký a stálý objem dovozu a nízké a poměrně stálé tržní podíly všech ostatních třetích zemí a jejich cenové hladiny, které odpovídaly celkovým cenovým hladinám v Unii, dospěla Komise v této fázi k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěl.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(166)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Zdroj: Eurostat
(167)
Prodej výrobního odvětví Unie na vývoz se během posuzovaného období zvýšil o 25 %. Hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie je nicméně trh Unie, přičemž vývoz představoval v letech 2010-2011 pouze přibližně 3 % jeho výroby a v období šetření přibližně 5 %. Vývozní prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly přibližně o 30 % vyšší než jeho průměrná prodejní cena v Unii, a vytvářely tedy vyšší zisky než prodej na trhu Unie.
(168)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby
(169)
Spotřeba v Unii vykazovala od roku 2010 do roku 2011 stálé hodnoty, zatímco mezi rokem 2011 a obdobím šetření klesla o 12 %, a celkově tedy klesla o 12 %. Navzdory klesající spotřebě se však subvencovanému dovozu z Turecka podařilo zvýšit podíl na trhu o 8 procentních bodů nebo 95 %, zatímco výrobní odvětví Unie z podílu na trhu ztratilo rovněž 8 procentních bodů. Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie a ztrátu jeho podílu na trhu proto nelze vysvětlit výhradně celkovým poklesem spotřeby. Stálý nárůst subvencovaného dovozu na zmenšujícím se trhu, při němž docházelo k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, tudíž způsobil újmu sám o sobě a, jak se konstatuje ve 160. bodě odůvodnění, měl rozhodující úlohu.
(170)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že ačkoli klesající spotřeba mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, nemohla sama o sobě tuto újmu vysvětlit, a tudíž nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.4 Konkurence jiných druhů ryb
(171)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, již utrpělo výrobní odvětví Unie, byla konkurence jiných druhů ryb, například pangase, velkého pstruha a lososa.
(172)
Pokud jde pangase, jeho dovoz klesl v posuzovaném období přibližně o 24 %. To je v kontrastu s nárůstem dovozu dotčeného výrobku v témže období.
(173)
Pokud jde o jiné druhy ryb, je třeba poznamenat, že podle dostupných informací, konkrétně podle veřejně dostupné studie ústavu Fødevareøkonomisk Institut Kodaňské univerzity (11), jsou velký pstruh a losos vzájemně nahraditelní a konkurují si ve stejném segmentu trhu. Naproti tomu pstruh, který je předmětem současného šetření, se prodává v rámci jiných segmentů trhu a neexistuje žádný přímý vzájemný vztah mezi cenou velkých pstruhů nebo lososů a cenou pstruha, který je předmětem současného šetření.
(174)
Proto by tato tvrzení měla být odmítnuta.
(175)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že konkurence jiných druhů ryb k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěla.
2.5 Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(176)
Egejské sdružení vývozců dále tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla administrativní a regulační zátěž a rovněž omezené možnosti využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury.
(177)
Údajná souvislost mezi zmíněnými administrativními a regulačními požadavky a újmou nebyla doložena. Zejména nebylo prokázáno, že by se správní a regulační rámec včetně zeměpisných omezení týkajících se oblastí, které jsou k dispozici pro účely akvakultury, v průběhu posuzovaného období změnil takovým způsobem, že by to mohlo způsobit popsanou újmu. Tyto prvky ve skutečnosti pouze charakterizují celkové hospodářské a regulační prostředí odvětví akvakultury v Unii, a nemohou vysvětlit zhoršení situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Toto tvrzení by proto mělo být odmítnuto.
(178)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajná administrativní a regulační zátěž a zeměpisná omezení neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.6 Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(179)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce zařazený ve vzorku tvrdili, že velcí maloobchodníci v Unii mají silnou vyjednávací pozici, a že příčinou újmy, již utrpěli výrobci v Unii, byl tlak na ceny, který vyvinuli tito maloobchodníci, a nikoli dovoz z Turecka.
(180)
Žádný z velkých maloobchodníků se nepřihlásil a nespolupracoval při tomto šetření. V každém případě ceny tureckého dovozu byly subvencovány a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období. Během období šetření byla rozpětí cenového podbízení v rozmezí 5 až 18 %. Za těchto okolností nemohl údajný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků vysvětlit celkové zhoršení hospodářské a finanční situace, a zejména ztrátu podílu na trhu, nýbrž mohl k utrpěné újmě přispět pouze okrajově, pokud vůbec.
(181)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že jakýkoli případný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.7 Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(182)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že přinejmenším u některých výrobců v Unii byla klesající výkonnost způsobena nadměrnými investicemi, a nikoli dovozem z Turecka. Tatáž strana dále tvrdila, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie zčásti zapříčinily zvýšené finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a náklady vzniklé v důsledku soudních sporů.
(183)
Tvrzení týkající se údajných nadměrných investic a nákladů vzniklých v důsledku soudních sporů nebyla doložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli podstatný dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(184)
Tvrzení týkající se zvýšených finančních výdajů a kolísání směnných kurzů nebyla upřesněna ani nijak podložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(185)
Na tato tvrzení by proto neměl být brán zřetel.
(186)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajné nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory nepřispěly ke vzniklé újmě, a tudíž nemohly narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(187)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu subvencovaného dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu. Nárůst tohoto dovozu za ceny, které představovaly podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Na tomto základě byl učiněn závěr, že dovoz z Turecka měl na podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, rozhodující podíl.
(188)
Analyzovány byly i další činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, konkurence jiných druhů ryb, administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení, nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů ani mimořádné ztráty související se soudními spory k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěly. Další činitele, jako například vývoj spotřeby v Unii a tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky, mohly ke způsobené újmě přispět, nemohly však narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
(189)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie byl subvencovaný dovoz z dotčené země a že žádné další činitele tuto příčinnou souvislost neruší. Zmíněná újma spočívá zejména v poklesu výroby, výrobní kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti, přičemž zisk a návratnost investic se během posuzovaného období dostaly do záporných hodnot.
F. ZÁJEM UNIE
(190)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda je navzdory zjištění, že dochází k subvencování, jež působí újmu, možné učinit jednoznačný závěr, že přijmout v tomto případě příslušná opatření není v zájmu Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(191)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Turecka.
(192)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Sestupný trend ukazatelů finanční výkonnosti, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, je důsledkem obtížné soutěže se subvencovaným dovozem z dotčené země. Uložení vyrovnávacích cel by proto výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ceny tak, aby pokrývaly náklady výroby, a tudíž zvýšit podíl na trhu, zaměstnanost a výrobu a zlepšit ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic.
(193)
Pokud by opatření uložena nebyla, cenový tlak tureckého dovozu by pravděpodobně pokračoval a měl by další nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tento další pokles výkonnosti by v konečném důsledku vedl k dalšímu snižování výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(194)
Na tomto základě Komise v této fázi dospěla k závěru, že vyrovnávací opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(195)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala dovozce a sdružení zastupující dovozce, aby se přihlásili. Jak je uvedeno výše ve 12. bodě odůvodnění, přihlásily se tři společnosti, a to tak, že vyplnily formulář pro výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Následně byly všem těmto třem společnostem, které se přihlásily, zaslány dotazníky, ale odpověděla pouze jedna z nich. Z odpovědi vyšlo najevo, že ačkoli tato strana v období šetření dovezla velmi malé množství pstruhů, obvykle nedováží pstruhy, nýbrž jiné rybí produkty. Množství pstruhů, které tato společnost dovezla, není dostačující na to, aby mohlo být považováno za celkově reprezentativní.
(196)
V pozdější fázi se přihlásil další dovozce, aniž by však odpověděl na dotazník. Tento dovozce tvrdil, že uložení cel na pstruhy z Turecka by vedlo k přerušení jeho dovozní činnosti, aniž by však toto tvrzení podrobněji rozvedl či poskytl jakékoli informace relevantní pro posouzení případných dopadů na jeho obchodní činnost, například údaje o ziskovosti, dovozních cenách a cenách dalšího prodeje.
(197)
Přestože nelze vyloučit, že dovozců, kteří nejsou ve spojení, se uložení vyrovnávacích cel dotkne, je cílem těchto cel obnovit rovné podmínky na trhu Unie. Existují i jiné zdroje dodávek a dovozci v Unii by měli být schopni přejít v reakci na uložení cel k jiným dodavatelům. Celkově šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro dovozce/obchodníky v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(198)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné údaje od dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení, celkový významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(199)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala uživatele a sdružení zastupující uživatele a organizace zastupující spotřebitele, aby se přihlásili. Kromě toho Komise kontaktovala všechny známé relevantní strany. Žádná z těchto stran se však nepřihlásila.
(200)
Po uplynutí lhůty uvedené v oznámení o zahájení řízení se přihlásily dvě strany, které tvrdily, že jsou dodavateli strojního zařízení pro turecké producenty/zpracovatelé pstruhů.
(201)
Jedna strana uvedla, že uložení cel povede ke zvýšení cen pro konečné spotřebitele. Tato strana však toto tvrzení nedoložila. Šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro konečné spotřebitele. Jak je uvedeno výše, spotřebitelské organizace nespolupracovaly a neposkytly žádné informace, na jejichž základě by bylo možné dopady opatření podrobně posoudit. Každopádně přestože vyrovnávací cla mohou mít vliv na dovozní ceny, takové případné zvýšení cen by mohlo být alespoň částečně absorbováno distribučním řetězcem, takže případný nárůst ceny pro konečného spotřebitele nemusí být významný.
(202)
Kromě toho cílem vyrovnávacích cel je obnovit rovné podmínky na trhu Unie, avšak neomezit přitom dovoz do Unie za přiměřené ceny.
(203)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k nespolupráci uživatelů a spotřebitelských organizací při šetření a zejména k úrovni opatření dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro uživatele, spotřebitele nebo dodavatele celkový významný nepříznivý účinek.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(204)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka v této fázi šetření není v zájmu Unie.
G. PROZATÍMNÍ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(205)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(206)
Za účelem stanovení úrovně opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(207)
Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady a dosahovat takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu.
(208)
Objem dovozu z Turecka se začal významně zvyšovat hlavně v roce 2008, tedy před začátkem posuzovaného období. Ziskovost výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období v roce 2010 se proto nepovažovala za reprezentativní. Jelikož před rokem 2008 nebyl tlak dovozu z Turecka na trhu Unie podstatný, mělo se za to, že přiměřená by mohla být zisková rozpětí dosahovaná před tímto obdobím. Podle podnětu ziskové rozpětí dánského odvětví produkce pstruhů v letech 2006 a 2007 v průměru dosahovalo nebo přesahovalo úroveň 12 %. Na tomto základě se tedy v této fázi usuzovalo, že ziskové rozpětí ve výši 12 % z obratu by mohlo být považováno za vhodnou úroveň, kterou by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v případě absence poškozujícího subvencování.
(209)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že cílový zisk by měl být nižší než 12 % z důvodu, že i) při předchozích šetřeních (lososi; velcí duhoví pstruzi) byl použit nižší cílový zisk, ii) skutečné ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období bylo rovněž nižší a iii) ziskové rozpětí ve výši 12 % odpovídá pouze dánskému odvětví produkce pstruhů, a nikoli výrobnímu odvětví Unie jako celku, a proto není reprezentativní. A zmíněný vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že by mělo být použito ziskové rozpětí ve výši 3 %, jelikož takový zisk odpovídá průměrnému ziskovému rozpětí potravinářského průmyslu jako celku.
(210)
Za prvé, pokud jde o srovnání s šetřeními týkajícími se velkého pstruha a lososa, je třeba poznamenat, že každé šetření musí dospět k vlastním závěrům, na základě vlastní skutkové podstaty. V tomto konkrétním případě byly k dispozici údaje obsažené ve vyšetřovacím spise současného šetření, které byly shledány jako přiměřené, a byly proto použity.
(211)
Za druhé, cílovou úrovní zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie by měla být úroveň, které by podnik tohoto typu v daném odvětví mohl přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu. Vzhledem k tomu, že v posuzovaném období a dokonce ještě předtím docházelo k subvencovanému dovozu podstatných množství výrobku, nelze přijmout tvrzení, že podmínky hospodářské soutěže byly standardní. Úrovně zisku ve výši 12 % bylo dosahováno, dokud nedocházelo k podstatnému dovozu z Turecka na trh Unie, a tento cílový zisk se tudíž v kontextu tohoto případu považuje v této fázi za přiměřený.
(212)
Za třetí, dánské odvětví produkce pstruhů bylo považováno za dostatečně reprezentativní pro trh Unie, neboť Dánsko je jedním z hlavních producentů pstruhů v Unii. Vzhledem k tomu, že v této fázi nebyly k dispozici žádné další informace, bylo Dánsko použito pro účely stanovení cílové úrovně zisku.
(213)
Konečně tvrzení, že obecné ziskové rozpětí potravinářského průmyslu je mnohem nižší, nebylo doloženo. Komise se domnívala, že ziskové rozpětí, jehož dosahovalo dánské odvětví produkce pstruhů, by mělo v každém případě lépe zohledňovat specifika tohoto odvětví, a bude proto přiměřenější. Potravinářský průmysl totiž tvoří různá odvětví, kterým odpovídají různé segmenty trhu, v nichž panují různé tržní podmínky, které nemusí platit pro odvětví produkce pstruhů.
(214)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise v této fázi k závěru, že je odůvodněné použít cílové ziskové rozpětí ve výši 12 % obratu.
(215)
Na tomto základě Komise vypočetla pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla ziskové rozpětí dosahované během období šetření a nahradila ho ziskovým rozpětím ve výši 12 %.
(216)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(217)
Úroveň pro odstranění újmy pro „společnosti v příloze I“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako subvenční rozpětí pro tyto společnosti (viz 96. a 97. bod odůvodnění).
2. Prozatímní opatření
(218)
Na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss), živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených ve formě celých ryb nebo bez hlavy nebo ve formě filé pocházejících z Turecka by mělo být uloženo prozatímní vyrovnávací clo, a to v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cel by měla být stanovena na úrovni nižšího z těchto rozpětí.
(219)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Jiné spolupracující společnosti
8,2 %
26 %
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(221)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(222)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb vyrovnávacího cla.
(223)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Taková žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(224)
Za účelem minimalizace rizika obcházení opatření kvůli rozdílům v celních sazbách je zapotřebí přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních vyrovnávacích cel. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby vyrovnávacího cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v příloze II. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, se vztahuje vyrovnávací clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(225)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(226)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(227)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss):
-
živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby prozatímního vyrovnávacího cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Společnosti uvedené v příloze I
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
B999
3. Uplatnění individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušné platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k používání tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. října 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1195/2014 AL COMISIEI
din 29 octombrie 2014
de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 12,
după consultarea statelor membre,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 15 februarie 2014, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (denumită în continuare „țara în cauză”) în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”), printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). La 4 septembrie 2014, în Jurnalul Oficial (3) s-a publicat o rectificare la avizul de deschidere.
(2)
Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2014 de către Asociația daneză de acvacultură (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de anumiți păstrăvi-curcubeu. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care dovedeau subvenționarea anumitor tipuri de păstrăv-curcubeu și generarea unui prejudiciu important din această cauză, elemente pe care Comisia le-a considerat suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
(3)
În conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat Guvernul Turciei (denumit în continuare „GT”), anterior deschiderii procedurii, că a primit o plângere documentată corespunzător, conform căreia importurile subvenționate de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia ar cauza un prejudiciu important industriei din Uniune. Comisia a invitat GT la consultări cu scopul de a clarifica situația prezentată în plângere și de a ajunge la o soluție reciproc acceptată.
(4)
GT a acceptat să participe la consultări, iar acestea au avut loc ulterior. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la o soluție reciproc acceptată. În urma consultărilor, a fost primit un document din partea GT. Comisia a luat act de observațiile prezentate.
2. Procedura antidumping desfășurată în paralel
(5)
Tot la 15 februarie 2014, Comisia a anunțat deschiderea unei anchete antidumping privind importurile în Uniune ale aceluiași produs originar din Turcia, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4).
(6)
Analizele prejudiciului efectuate în cadrul prezentei anchete antisubvenție și al anchetei antidumping desfășurate în paralel se bazează pe aceeași definiție a industriei din Uniune, pe aceiași producători reprezentativi din Uniune și pe aceeași perioadă de anchetă și au condus la concluzii identice, cu excepția locurilor în care se specifică altfel. Această metodă s-a considerat a fi adecvată în vederea simplificării analizei prejudiciului și obținerii unei corelări a rezultatelor. Din acest motiv, observațiile pe marginea prejudiciului prezentate în cadrul uneia dintre proceduri au fost luate în considerare în ambele anchete.
3. Părțile interesate
(7)
În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamanții, ceilalți producători, utilizatori și importatori cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din Turcia și autoritățile turce, precum și asociațiile cunoscute ca fiind interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.
(8)
Tuturor părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale. Nu au fost formulate observații.
4. Eșantionarea
(9)
Comisia a anunțat în avizul de deschidere că ar putea selecta un eșantion din rândul părților interesate, în special din rândul producătorilor din Uniune, al importatorilor neafiliați și al producătorilor-exportatori din Turcia, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.
4.1. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(10)
În avizul de deschidere, Comisia a declarat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază și având în vedere gradul ridicat de fragmentare a industriei din Uniune, în care peste 700 de producători sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă, luând în considerare răspândirea geografică și reprezentarea suficientă a diferitelor etape și tipuri de producție (producție de păstrăv viu, proaspăt, congelat, fileuri și afumat). Acest eșantion a fost alcătuit din nouă producători din Uniune. Potrivit datelor prezentate în cadrul plângerii, producătorii incluși în eșantion reprezentau peste 12 % din producția totală a Uniunii. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Întrucât nu s-au primit observații înainte de expirarea termenului limită, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.
4.2. Eșantionarea importatorilor
(11)
Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.
(12)
Trei importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul lor scăzut, Comisia a stabilit că nu este necesară eșantionarea.
4.3. Eșantionarea producătorilor-exportatori
(13)
Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Turcia să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Turcia pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.
(14)
Optsprezece grupuri de producători-exportatori din Turcia au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion. Volumul total declarat al exporturilor de păstrăv-curcubeu de tipul în cauză realizate în 2013 de aceste societăți către Uniune reprezintă totalitatea exporturilor realizate din Turcia către Uniune.
(15)
În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion format din patru grupuri de producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă, luând în considerare și răspândirea geografică. Societățile incluse în eșantion reprezintă aproximativ 64 % din vânzările la export declarate către Uniune și se situează în două regiuni diferite.
(16)
În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori interesați cunoscuți, precum și autoritățile turce. O societate a contestat selecția și a susținut că ar trebui să fie inclusă și ea în eșantion. Aceasta a susținut că produce, prelucrează și vinde exclusiv păstrăv (cu alte cuvinte, nu desfășoară alte activități) încă din 1971, fiind primul producător din Turcia al produsului în cauză. Societatea a mai susținut că înregistrează vânzări semnificative pe piața internă și, în sfârșit, că este cel mai mare producător din regiunea Marmara.
(17)
Comisia reamintește că selectarea societăților incluse în eșantion s-a realizat pe baza celor mai mari volume, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, luând în considerare numărul de producători care puteau face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul disponibil. Având în vedere că reprezintă 64 % din exporturile de produs în cauză către Uniune, eșantionul propus este reprezentativ pentru situația industriei din Turcia. În plus, societățile incluse în eșantion se află în două regiuni diferite (din cele trei reprezentate), ceea ce se consideră a fi suficient în scopul anchetei. Prin urmare, Comisia susține că societățile incluse în eșantion corespund celor mai mari volume reprezentative ale importurilor care puteau face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul disponibil.
5. Examinarea individuală
(18)
Unsprezece societăți sau grupuri de societăți au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. În acest stadiu al anchetei, Comisia nu a luat nicio decizie cu privire la cererile de examinare individuală și va hotărî dacă să realizeze sau nu examinări individuale în etapa finală a anchetei.
6. Răspunsurile la chestionar
(19)
Comisia a transmis chestionare guvernului turc, tuturor societăților din Uniune incluse în eșantion, unui număr de trei importatori și grupurilor de producători-exportatori din Turcia incluse în eșantion.
(20)
Trei societăți din cadrul unui grup de producători-exportatori din Turcia au solicitat să fie scutite de obligația de a furniza un răspuns la chestionar. Una dintre ele a susținut că obiectul său principal de activitate este producția de pagel argintiu și biban-de-mare și că produce doar o cantitate mică din produsul în cauză. O alta deține un mic supermarket și este doar marginal implicată în activități cu produsul în cauză, iar cea de a treia este un importator afiliat care nu a înregistrat vânzări semnificative din produsul în cauză pe durata anchetei. Comisia a hotărât să scutească societatea care deține supermarketul de la obligația de a completa răspunsurile la chestionar. Pe de altă parte, și-a menținut poziția conform căreia atât societatea a cărei activitate principală este producția de pagel argintiu și biban-de-mare, cât și importatorul afiliat trebuie să completeze chestionarul, având în vedere că volumele produse (în cazul producătorului-exportator) sau comercializate (în cazul importatorului afiliat) sunt totuși semnificative.
(21)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea GT și a tuturor celorlalte grupuri de producători-exportatori din Turcia incluse în eșantion, precum și de la societățile care au solicitat o examinare individuală.
7. Vizitele de verificare
(22)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru stabilirea, cu titlu provizoriu, a subvenției, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 26 din regulamentul de bază, s-au efectuat vizite de verificare la sediul următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Franța;
-
Danaqua, Grindsted, Danemarca;
-
Danforel A/S, Grindsted, Danemarca;
-
Kongeåns Dambrug ApS, Brørup, Danemarca;
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Germania;
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Germania;
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polonia;
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Spania;
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italia;
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spania;
(b)
producători-exportatori din Turcia:
-
grupul de societăți afiliate „GMS”, Bodrum, Turcia:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști;
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști;
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști;
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ;
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști;
-
Hakan Komandit Șirketi;
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști;
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști;
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști;
-
grupul de societăți afiliate „Kilic”, Bodrum, Turcia:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S;
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ;
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș;
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști;
-
grupul de societăți afiliate „Özpekler”, Denizli, Turcia:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.;
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Ști;
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben”), Kayseri, Turcia;
(c)
Guvernul Turciei:
-
Ministerul Economiei, Ankara, Turcia;
-
Ministerul Alimentației, Agriculturii și Zootehniei, Ankara, Turcia;
(d)
importatori din Uniune afiliați unor exportatori turci:
-
Spador SRL („Spador”);
-
Ternäben Service GmbH („TSG”);
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG”);
(e)
un producător din Uniune (operator din sectorul prelucrării) afiliat unui producător-exportator din Turcia (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polonia („TPL”).
8. Perioada de anchetă și perioada examinată
(23)
Ancheta privind subvenția și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(24)
Produsul în cauză este păstrăvul-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):
-
viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau
-
proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:
-
sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau
-
fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau
-
sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare,
originar din Turcia și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(25)
După cum s-a menționat deja la considerentul 1, definiția produsului în cauză a făcut obiectul unei rectificări. Rectificarea a avut caracter pur editorial, sfera de cuprindere a definiției nefiind afectată.
2. Produsul similar
(26)
Ancheta a evidențiat faptul că produsul realizat și vândut pe piața internă din Turcia și/sau exportat în Uniune și produsul realizat și vândut pe piața Uniunii de către industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și sunt destinate acelorași utilizări de bază.
(27)
Prin urmare, Comisia a stabilit în acest stadiu al anchetei că cele două produse sunt „produse similare” în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.
3. Afirmații cu privire la definiția produsului
(28)
Unele părți interesate au afirmat că păstrăvul afumat ar trebui să fie exclus din definiția produsului. Potrivit lor, există diferențe între procesele de producție și în ceea ce privește caracteristicile fizice, tehnice și chimice în comparație cu păstrăvul neafumat. În plus, autoritățile turce au afirmat că structura costurilor suportate de producătorii de fileuri afumate este semnificativ diferită de structura costurilor suportate de alți producători, ceea ce ar indica faptul că produsele afumate și cele neafumate nu reprezintă un singur produs. În sfârșit, părțile au făcut referire la două anchete antidumping anterioare privind produse similare (păstrăv-curcubeu mare și somon) efectuate în 2004 (5) și, respectiv, 2005 (6), în care produsele afumate nu s-au încadrat în definiția produsului. Părțile au făcut trimitere în special la considerentul 9 din Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului (7), în care s-ar recunoaște că procesul de afumare aduce modificări caracteristicilor esențiale ale produsului în cauză. Astfel, păstrăvul afumat ar trebui să fie exclus din definiția produsului care face obiectul prezentei anchete.
(29)
Ancheta a arătat că diferitele forme de prezentare - „viu”, „refrigerat”, „congelat” sau „afumat” - cuprinse în definiția produsului în cauză au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază. Mai exact, toți păstrăvii au aceleași calități intrinseci (chimice, nutriționale sau de altă natură), iar prelucrarea nu privează peștii de aceste calități, ci generează diverse forme de prezentare care reprezintă doar mijloace diferite de conservare a peștelui înainte de prelucrarea, prepararea, gătirea sau consumul ulterior. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia conform căreia conservarea prin afumare nu modifică substanțial caracteristicile fizice, tehnice și chimice de bază ale produsului.
(30)
În ceea ce privește procesele de producție diferite și structurile diferite ale costurilor, părțile nu au explicat cum ar fi putut acestea să influențeze concluzia că produsele afumate și cele neafumate reprezintă un singur produs. În orice caz, eventualele diferențe dintre procesele de producție nu au în sine niciun impact asupra definiției produsului. În plus, în cazul specific de față, procesul de producție și structura costurilor aferente fileurilor afumate nu prezentau cu adevărat diferențe semnificative față de procesul de producție și structura costurilor aferente altor forme de prezentare a păstrăvului. Principalul element de cost al fiecărei forme de prezentare era costul de creștere, care include în principal costul hranei pentru animale (făină și ulei de pește), costul energiei și costul icrelor sau al puietului. Prin urmare, afirmațiile făcute în această privință trebuie respinse.
(31)
În cadrul anchetelor anterioare la care au făcut referire părțile interesate, spre deosebire de ancheta actuală, produsele afumate nu fuseseră incluse în plângerea care a condus la deschiderea procedurilor respective. Prin urmare, acestea nu se încadrau în sfera de cuprindere a anchetelor și, în consecință, nu au fost examinate. Considerentul 9 din Regulamentul (CE) nr. 437/2004 răspunde unei afirmații formulate de o parte interesată, potrivit căreia peștii întregi și fileurile congelate ar trebui să fie excluse din procedură. Cu toate acestea, în urma anchetei nu s-a stabilit sau concluzionat în mod specific că produsele afumate ar trebui excluse din definiția produsului. Având în vedere că ancheta de față a evidențiat că toate formele de prezentare a păstrăvului au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază, acest argument ar trebui să fie respins.
(32)
Din motivele de mai sus, afirmația că produsele afumate ar trebui să fie excluse din definiția produsului a fost respinsă în această etapă a anchetei.
C. SUBVENȚIA
1. Introducere
(33)
Reclamantul a afirmat că GT subvenționează sectorul acvaculturii. Plângerea conține elemente de probă prima facie care relevă mai multe practici de subvenționare incluse atât în legislație, cât și într-o serie de documente de politică pe care se fundamentează sprijinul acordat de stat acestui sector.
(34)
Comisia a examinat și a analizat documentele menționate în plângere, precum și documentele suplimentare furnizate în cursul anchetei de către GT și de producătorii-exportatori incluși în eșantion, constatând că toate aceste documente arată că sectorul acvaculturii din Republica Turcia beneficiază de un tratament preferențial în multe domenii.
(35)
Decizia autorităților turce de a subvenționa în mod specific sectorul acvaculturii datează din 2003 și a avut ca rezultat transferul unor sume mari din bugetul public către producătorii și exportatorii turci în ultimii zece ani.
(36)
În cadrul consultărilor derulate între GT și Comisie premergător deschiderii anchetei, menționate în considerentele 3 și 4 de mai sus, GT nu a contestat existența niciuneia dintre schemele examinate.
2. Schemele examinate
(37)
Comisia a transmis chestionare guvernului turc și producătorilor-exportatori incluși în eșantion, solicitând informații cu privire la următoarele scheme, despre care se presupunea că implică acordarea de subvenții pentru sectorul acvaculturii:
-
sprijin acordat de stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii:
-
scutire de taxe vamale;
-
scutire de TVA;
-
reduceri de impozite;
-
sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajatorilor);
-
subvenții la dobândă;
-
alocare de terenuri;
-
sprijin pentru plata impozitului pe venit;
-
sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajaților);
-
subvenții directe acordate producătorilor de păstrăvi:
-
subvenții directe pentru crescătorii de păstrăvi;
-
subvenții directe pentru producția ecologică de păstrăvi;
-
sprijin specific pentru puiet;
-
împrumuturi și asigurări subvenționate pentru producătorii de păstrăvi:
-
împrumuturi cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi acordate de Ziraat Bankasi;
-
împrumuturi cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi acordate de cooperativele de credit agricol;
-
pool-ul de asigurări agricole și sprijin pentru plata primelor de asigurare;
-
subvenții pentru consultanță;
-
subvenții pentru navele de pescuit:
-
achiziționare de combustibil pentru ambarcațiunile de pescuit (reducerea impozitului pe consum pentru combustibilul navelor);
-
scoaterea din uz a navelor de pescuit;
-
alte subvenții și alte programe de subvenționare.
3. Sprijinul acordat de stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii
3.1. Introducere
(38)
GT a introdus o schemă de sprijin pentru întreprinderile care investesc fonduri în anumite sectoare și anumite regiuni, inclusiv în sectorul acvaculturii. Această schemă are scopul de a determina:
-
creșterea nivelului de producție și de ocupare a forței de muncă;
-
încurajarea investițiilor mari care contribuie la competitivitatea pe plan internațional;
-
stimularea investițiilor străine directe;
-
sprijinirea investițiilor în protecția mediului și în activități de cercetare și dezvoltare, în conformitate cu obiectivele enunțate în diversele planuri de dezvoltare și programe anuale ale Turciei prezentate mai jos.
3.2. Temei juridic
(39)
Următoarele dispoziții juridice ale Turciei prevăd acordarea de sprijin de către stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii: Decretul nr. 2012/3305 (publicat la 19 iunie 2012) privind sprijinul acordat de stat pentru investiții și Comunicarea nr. 2012/1 (publicată la 20 iunie 2012) privind punerea în aplicare a Decretului privind sprijinul acordat de stat pentru investiții, publicate în Jurnalul Oficial nr. 28328 și, respectiv, nr. 28329.
3.3. Constatările anchetei
(40)
Chiar dacă schema de sprijin relevantă pentru perioada de anchetă este cea prevăzută în Decretul nr. 2012/3305, dispoziții similare au fost în vigoare încă din 2006 și chiar de dinainte. Acest aspect este relevant deoarece subvențiile legate de achiziționarea de active fixe, cum ar fi subvențiile pentru investiții, pot fi luate în considerare în perioada de anchetă chiar dacă au fost acordate înainte de această perioadă.
(41)
Ancheta a confirmat existența diverselor scheme de sprijin din partea statului. Producția sectorului acvaculturii este menționată în mod expres în anexa 2/A la Decretul nr. 2012/3305 printre sectoarele care pot beneficia de stimulente precum scutirea de la plata taxei pe valoarea adăugată („TVA”), scutirea de la plata taxelor vamale, reduceri de impozite, contribuții la investiții, sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajatorilor), alocare de terenuri, sprijin legat de rata dobânzilor, sprijin pentru plata impozitului pe venit și sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajaților). În funcție de nivelul de dezvoltare economică a celor șase regiuni stabilite prin Decretul nr. 2012/3305, intensitatea ajutorului poate varia.
(42)
Chiar dacă ancheta a confirmat existența unor programe de „investiții regionale”, niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a beneficiat de toate schemele. Câteva dintre societăți au beneficiat de scutiri de la plata TVA-ului și a taxelor vamale, scutiri care se aplică în mod egal tuturor celor șase regiuni din Turcia. Cu toate acestea, deoarece societățile incluse în eșantion au achiziționat utilaje și echipamente de la întreprinderi din Uniune în cadrul uniunii vamale UE-Turcia, nu s-au aplicat taxe vamale. În plus, deoarece Turcia aplică un sistem de TVA bazat pe intrări/ieșiri, avantajele obținute în cursul perioadei de anchetă au constat doar în cele două luni câștigate până la rambursarea TVA-ului societăților de către autoritățile fiscale. Avantajul real ar consta în dobânda care s-ar plăti unei bănci comerciale pe perioada scursă până la rambursarea TVA-ului. Acest avantaj este neglijabil și nu a fost analizat mai în profunzime.
(43)
Una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de o reducere de impozit deoarece a achiziționat utilaje în temeiul reglementărilor menționate privind sprijinul acordat de stat pentru investiții. În locul cotei general aplicabile a impozitului pe profit, și anume 20 %, societatea a plătit doar 4 %.
(44)
Aceeași societate inclusă în eșantion a beneficiat și de programul de sprijin pentru plata primelor de asigurare socială. În calitate de titular al unui certificat de încurajare a investițiilor, societatea a beneficiat de acest sprijin atât pentru acoperirea contribuției angajatorilor, cât și pentru contribuția angajaților. După finalizarea investiției sale, societatea a fost scutită de către Instituția Asigurărilor Sociale de la plata contribuției corespunzătoare angajatorilor și angajaților, la nivelul salariului minim, pentru locurile de muncă nou-create. Schema a fost finanțată de către Ministerul Economiei.
3.4. Concluzie
(45)
Cu titlu provizoriu, sprijinul de stat pentru investiții este considerat subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, atunci când se prezintă sub forma unui stimulent fiscal, adică atunci când se anulează sau nu sunt percepute încasări publice care în mod normal sunt exigibile.
(46)
Subvenția este specifică și pasibilă de măsuri compensatorii, deoarece avantajul adus de subvenție este limitat în mod specific la o listă de sectoare economice. Accesul la subvenție este limitat și mai mult prin faptul că se acordă doar anumitor întreprinderi care își desfășoară activitatea în anumite sectoare. În plus, subvenția nu respectă cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, având în vedere numărul și calitatea restricțiilor aplicabile anumitor sectoare, mai ales pe cele care limitează acordarea subvenției la anumite tipuri de întreprinderi sau care exclud complet anumite sectoare.
(47)
Acvacultura este desemnată în mod expres în anexa 2A la decret drept una dintre activitățile care pot beneficia de acest tip de scutiri fiscale. Anexa 4 la decret enumeră sectoarele care nu pot beneficia de niciun stimulent în cadrul acestei scheme.
(48)
În consecință, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, subvențiile menționate sunt considerate o contribuție financiară a guvernului care conferă un avantaj beneficiarilor.
3.5. Calculul valorii subvenției
(49)
Una dintre societăți a profitat de avantajele oferite de schemele menționate mai sus. Cu toate acestea, avantajul oferit societății s-a dovedit a fi neglijabil.
4. Subvențiile directe acordate producătorilor de păstrăvi
4.1. Introducere
(50)
Subvențiile directe pe kilogramul de păstrăv produs reprezintă principala schemă de subvenționare de care beneficiază produsul în cauză. Aceste subvenții sunt revizuite în fiecare an cu ocazia revizuirii anuale a subvențiilor din agricultură.
4.2. Temei juridic
(51)
Subvențiile directe se acordă în temeiul următoarelor dispoziții juridice ale Turciei: Decretul nr. 2013/4463 privind subvențiile din agricultură pe anul 2013, datat 7 martie 2013 și publicat în Jurnalul Oficial nr. 28612 la 8 aprilie 2013 (cu aplicare retroactivă de la 1 ianuarie 2013).
4.3. Constatările anchetei
(52)
Ancheta a confirmat existența unor subvenții directe pentru păstrăv. S-a constatat că, pe perioada de anchetă, nivelul subvențiilor pe kilogram de păstrăv era stabilit la 0,65 TL/kg pentru o producție de maximum 250 de tone pe an. Pentru producțiile în cantități de 251-500 tone/an se acorda jumătate din această valoare (0,325 TL/kg), iar pentru producțiile care depășeau 500 de tone nu se acordau subvenții. Subvenția se acorda producătorilor de produs în cauză care dețineau licență emisă de Ministerul Alimentației, Agriculturii și Zootehniei.
(53)
Înainte de efectuarea oricărei plăți, producătorii trebuie să fie înscriși în sistemul de înregistrare a fermelor de acvacultură, aflat în responsabilitatea Ministerului Alimentației, Agriculturii și Zootehniei. Ei sunt supuși unor controale periodice și inopinate.
(54)
Trei dintre cele patru grupuri de societăți incluse în eșantion au beneficiat de subvenții directe pe parcursul perioadei de anchetă, deoarece se ocupau ele însele de creșterea păstrăvilor. Pe de altă parte, cel mai mare grup, Ternäben, nu se ocupa cu creșterea păstrăvilor, ci îi achiziționa (în special păstrăvi vii și pește congelat întreg) de la crescători neafiliați, în vederea prelucrării. Prin urmare, acest grup nu a primit subvenții directe. În consecință, s-a pus întrebarea dacă avantajul subvențiilor directe exista și în cazul grupului Ternäben, și în cazul celorlalte trei grupuri de societăți incluse în eșantion care nu realizau doar activități de acvacultură, ci și achiziționau păstrăv de la societăți neafiliate în vederea prelucrării.
(55)
În această privință, Comisia subliniază faptul că produsul în cauză cuprinde atât materia primă subvenționată în mod direct, și anume păstrăvul viu, cât și produsele din aval (pește proaspăt, pește congelat întreg, fileuri, păstrăv afumat). Având în vedere că producția de păstrăv viu este subvenționată și că, practic, toți crescătorii de păstrăv din Turcia beneficiază de această schemă, toți producătorii produsului în cauză (păstrăv viu și produse din aval) beneficiază de această schemă de subvenționare directă, indiferent dacă se ocupă ei înșiși de creșterea păstrăvului sau îl achiziționează în vederea prelucrării ulterioare.
(56)
În orice caz, avantajul pentru producătorii produsului în cauză poate fi demonstrat. În acest scop, Comisia a comparat costul aferent activităților de acvacultură ale celor trei societăți incluse în eșantion care au ca obiect de activitate creșterea păstrăvului (incluzând o sumă rezonabilă și conservatoare pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profit) cu prețul de achiziționare a peștelui viu sau refrigerat de la furnizori neafiliați. Comisia a constatat că, în cazul tuturor celor trei societăți, prețul de achiziționare a peștelui viu sau refrigerat era mai mic decât costul mediu de producție.
(57)
În cazul grupului Ternaeben, Comisia a comparat costul mediu aferent activităților de acvacultură ale celorlalte trei societăți incluse în eșantion (incluzând o sumă rezonabilă și conservatoare pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profit) cu prețul individual mediu de achiziționare pe care îl plătea Ternaeben pentru peștele refrigerat sau viu. După cum s-a constatat, costul mediu de producție al celorlalte trei societăți incluse în eșantion era mai mare decât prețul mediu de achiziție plătit de Ternaeben. Acest preț mediu de achiziție s-a dovedit a fi comparabil cu cel plătit de celelalte societăți incluse în eșantion.
(58)
Prin urmare, Comisia consideră că societățile incluse în eșantion au beneficiat de schema de subvenționare directă, inclusiv în condițiile în care au achiziționat păstrăv de la societăți neafiliate.
(59)
Reclamantul a susținut că s-a acordat un sprijin suplimentar pentru producția ecologică de păstrăv și producția pe bucată de puiet. Ancheta a confirmat existența sprijinului suplimentar destinat producției ecologice de păstrăv. Cu toate acestea, s-a constatat că în Turcia exista o singură societate care avea ca obiect de activitate producția ecologică de păstrăv, dar aceasta a intrat recent în faliment. Drept urmare, în cursul perioadei de anchetă nu s-au acordat subvenții pentru producția ecologică de păstrăv.
(60)
În plus, Comisia a constatat că sprijinul specific destinat producției de puiet exista în 2012, dar a fost sistat în 2013, deoarece nivelul producției de puiet din Turcia satisfăcea deja cerințele pieței.
4.4. Concluzie
(61)
Pe baza constatărilor anchetei, Comisia concluzionează cu titlu provizoriu că sus-menționata contribuție publică ia forma unei subvenții directe în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și, prin urmare, conferă un avantaj direct producătorilor de păstrăvi din Turcia, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Se conferă un „avantaj” deoarece finanțarea (subvenția) directă este oferită de autoritățile publice fără a se percepe nicio dobândă sau redevență. Astfel de fonduri gratuite nu sunt de obicei disponibile pe piață.
(62)
Schema de subvenționare directă este specifică și pasibilă de măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece accesul la ea este rezervat anumitor întreprinderi. Se menționează în mod expres întreprinderile din sectorul acvaculturii, iar păstrăvul este clar desemnat drept una dintre speciile care beneficiază de această schemă de subvenționare. Subvenția directă este specifică, întrucât autoritatea care o acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod expres accesul la aceste subvenții, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii.
4.5. Calculul valorii subvenției
(63)
Avantajul total al fiecărei societăți a constat în valoarea medie a subvenției directe primite în cursul perioadei de anchetă pentru peștele viu produs în crescătoria proprie și în valoarea medie a subvenției acordate de către GT pentru peștii vii achiziționați, calculată împărțind valoarea totală a subvențiilor acordate la cantitatea totală de păstrăvi produși în Turcia.
(64)
Tabelul de mai jos prezintă valoarea, stabilită cu titlu provizoriu, a avantajului conferit de subvențiile menționate mai sus, acest avantaj fiind considerat a fi suma primită în cursul perioadei de anchetă de către societățile în cauză.
Subvenții directe și indirecte
Denumirea societății
Marja de subvenție
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Împrumuturile subvenționate
5.1. Introducere
(65)
Anumite entități publice și private au acordat împrumuturi preferențiale societăților care operează în sectorul acvaculturii. Principalele entități responsabile sunt enumerate mai jos.
(66)
Cooperativele de credit agricol (CCA) sunt entități de drept privat care au fost înființate de producători agricoli (persoane fizice sau juridice implicate în producția agricolă) din Turcia pentru a satisface nevoile de natură financiară ale activității lor.
(67)
Banca Agricolă a Republicii Turcia (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi sau „Ziraat Bankasi”) este o bancă deținută de stat și un organism public, ale cărui acțiuni sunt deținute în totalitate de Subsecretariatul Trezoreriei. În cadrul programului guvernamental prezentat în considerentul 70 de mai jos, aplicabil și perioadei de anchetă, Ziraat Bankasi oferă împrumuturi preferențiale pentru sectorul acvaculturii, pentru a promova producția agricolă și industria agroalimentară. În acest sens, Consiliul de Miniștri stabilește anual durata, procedurile și principiile programului, iar Trezoreria transferă dobânda rămasă de plată, care corespunde reducerii ratei dobânzii, către Ziraat Bankasi. Prin urmare, se consideră că Ziraat Bankasi este învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi un organism public.
(68)
Organizația pentru Dezvoltarea Întreprinderilor Mici și Mijlocii (KOSGEB) este un organism public al cărui obiectiv este acela de a determina creșterea cotei întreprinderilor mici și mijlocii („IMM-uri”) în dezvoltarea economică și socială, prin oferirea de servicii de calitate și de sprijin pentru creșterea puterii concurențiale a IMM-urilor și pentru răspândirea culturii antreprenoriale. Activitățile KOSGEB intră în competența Ministerului Științei, Industriei și Tehnologiei, organizația fiind parțial independentă.
(69)
Türk Eximbank („Eximbank”) a fost constituită de guvernul Turciei la 21 august 1987 prin Decretul nr. 87/11914, ca urmare a dispozițiilor Legii nr. 3332. Este o bancă deținută integral de stat și un organism public care acționează ca principal instrument al guvernului Turciei de stimulare a exporturilor în cadrul strategiei de export durabil a Republicii Turcia. Eximbank a fost mandatată de către guvern să sprijine comerțul exterior și contractanții/investitorii turci care acționează în străinătate, în vederea creșterii exporturilor realizate de societățile din Turcia și a consolidării competitivității acestora pe plan internațional. Prin urmare, se consideră că Eximbank este învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi organism public.
5.2. Temei juridic
(70)
Împrumuturile subvenționate se acordă în temeiul următoarelor dispoziții juridice ale Turciei: Decretul nr. 2013/4271 din 16 februarie 2013, publicat în Jurnalul Oficial nr. 28561, privind extinderea împrumuturilor cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi de către Ziraat Bankasi și CCA în 2013, Decretul nr. 2010/27612 privind împrumuturile cu rate ale dobânzii de 0 % pentru IMM-uri, publicat în Jurnalul Oficial la 15 iunie 2010, și Legea nr. 3332, publicată la 31 martie 1987 în Jurnalul Oficial nr. 19417 (bis) privind creditele de export acordate de către Eximbank, banca Turciei pentru credite de export.
5.3. Constatările anchetei
(71)
Împrumuturile preferențiale acordate de Eximbank și KOSGEB au fost investigate pe baza afirmațiilor din plângere privind împrumuturile subvenționate. Ancheta a confirmat existența unor împrumuturi cu dobândă mică. Cu toate acestea, s-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de împrumuturi acordate de CCA.
(72)
Comisia a constatat că una dintre societățile incluse în eșantion a obținut în cursul perioadei de anchetă patru împrumuturi preferențiale de la Ziraat Bankasi în temeiul Decretului nr. 2013/4271. Sub umbrela împrumuturilor pentru sectorul acvaculturii, Ziraat Bankasi a acordat împrumuturi pentru investiții destinate achiziționării de utilaje și echipamente, precum și împrumuturi operaționale în vederea finanțării costurilor operaționale.
(73)
Pe lângă împrumuturile preferențiale acordate de Ziraat Bankasi, una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de un împrumut cu rata dobânzii 0 % în temeiul Decretului nr. 2010/27612, pe baza căruia KOSGEB administrează diferitele programe de sprijinire a IMM-urilor. IMM-urile care operează în sectorul acvaculturii au dreptul de a beneficia și de aceste programe de sprijin.
(74)
În plus, în timpul anchetei s-a constatat că două dintre societățile incluse în eșantion au primit două, respectiv șase împrumuturi cu dobândă mică de la Eximbank. Reprezentanții băncii au confirmat în cursul vizitei de verificare efectuate împreună cu GT că Eximbank acordă exportatorilor turci împrumuturi în condiții mai bune decât cele disponibile în general pe piață.
5.4. Concluzie
(75)
Împrumuturile cu dobândă mică menționate mai sus sunt considerate în mod provizoriu subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(76)
Pe baza constatărilor anchetei, Comisia concluzionează că avantajul conferit beneficiarului ia forma unei reduceri a ratelor dobânzilor la împrumuturile contractate pentru producția sectorului acvaculturii. Schema împrumuturilor finanțate de stat conferă un avantaj beneficiarilor, întrucât acestea se acordă în condiții financiare care nu reflectă condițiile de piață asociate împrumuturilor cu scadență comparabilă, fiind caracterizate de rate ale dobânzilor aflate sub nivelul pieței.
(77)
Aceste scheme sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât autoritățile care acordă împrumuturile sau legislația în temeiul căreia acționează aceste autorități limitează în mod explicit accesul la acestea, rezervându-l doar anumitor întreprinderi.
(78)
Prin urmare, toate împrumuturile menționate mai sus sunt considerate a fi subvenții pasibile de măsuri compensatorii, care conferă un avantaj și sunt specifice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.
5.5. Calculul valorii subvenției
(79)
Conform dispozițiilor prevăzute la articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul generat de împrumuturile preferențiale a fost calculat provizoriu ca diferență între valoarea dobânzii plătite și suma care s-ar plăti pentru un împrumut comercial comparabil, pe care societățile îl pot obține de pe piață. Ca nivel de referință, Comisia a aplicat rata medie ponderată a dobânzii pentru împrumuturile acordate în Turcia în cursul perioadei de anchetă, cu ajutorul platformei de tranzacționare electronică Bloomberg (indicele WAIRCOMM).
(80)
Avantajul pe perioada de anchetă a fost calculat ca diferență între dobânda plătită efectiv în cursul perioadei de anchetă și dobânda care ar fi fost plătită la nivelul de referință.
(81)
Marjele de subvenție calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion pe baza acestei metodologii sunt următoarele:
Împrumuturi preferențiale
Denumirea societății
Marja de subvenție
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Pool-ul de asigurări agricole și sprijinul pentru plata primelor de asigurare
6.1. Introducere
(82)
Legea asigurărilor agricole și Regulamentul privind principiile de instituire a pool-ului de asigurări agricole stabilesc obiectivul guvernului de a oferi o asigurare împotriva tuturor pierderilor de stoc și producție de pește ale producătorilor de păstrăv, cauzate de numeroase boli, dezastre naturale, accidente etc. posibile.
(83)
Tipurile de asigurări oferite de pool-ul de asigurări agricole sunt: (i) asigurarea recoltelor; (ii) asigurarea serelor; (iii) asigurarea bovinelor mari; (iv) asigurarea bovinelor mici; (v) asigurarea păsărilor de curte; și (vi) asigurarea pentru acvacultură.
6.2. Temei juridic
(84)
Temeiul juridic al acestui program este constituit din Legea nr. 5363 privind asigurările agricole și Decretul nr. 2012/4138 privind riscurile, produsele și regiunile care intră în sfera de cuprindere a pool-ului de asigurări agricole și a sprijinului pentru plata primelor de asigurare, publicat în Jurnalul Oficial nr. 28537 și datat 23 ianuarie 2013.
6.3. Constatările anchetei
(85)
Ancheta a confirmat existența acestei scheme de subvenționare. În conformitate cu articolele 12 și 13 din Legea nr. 5363 privind asigurările agricole și cu Decretul nr. 2012/4138 privind riscurile, produsele și regiunile care intră în sfera de cuprindere a pool-ului de asigurări agricole și a sprijinului pentru plata primelor de asigurare („Decretul nr. 2012/4138”), producătorii din sectorul acvaculturii pot beneficia de sprijin din partea guvernului pentru plata primelor de asigurare astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (6) din Decretul nr. 2012/4138.
(86)
O societate care dorește să apeleze la pool-ul de asigurări agricole depune un proiect pentru polița de asigurare pe care o dorește. În continuare, pool-ul efectuează o inspecție la societate în vederea evaluării riscurilor și îi oferă o poliță de asigurare care menționează cuantumul primei de plată. În cazul în care societatea care își desfășoară activitatea în sectorul agricol acceptă oferta, guvernul plătește jumătate din prima de asigurare.
(87)
Comisia a constatat că, în general, fermierii din Turcia nu își asigură produsele. Doar una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de programul guvernamental de acordare a unui sprijin pentru plata primelor de asigurare pe durata perioadei de anchetă, timp de 3 luni. Apoi, a ales o societate privată de asigurări.
6.4. Concluzie
(88)
În practică, avantajul conferit de această schemă ia forma unei reduceri a costurilor financiare suportate pentru acoperirea asigurării de viață a animalelor de acvacultură. Schema constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având forma unei subvenții directe acordate de guvern producătorilor de păstrăvi, și o „contribuție financiară” în sensul regulamentului de bază, deoarece beneficiarul subvenției primește o primă de asigurare favorabilă, care se află cu mult sub nivelul primelor de asigurare disponibile pe piață pentru acoperirea riscurilor comparabile. Schema conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Avantajul este egal cu diferența dintre primele oferite în contextul unei polițe de asigurare comerciale și prima subvenționată.
(89)
Subvenția este specifică, întrucât autoritatea care o acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod expres accesul la subvenție, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii, și chiar vizează în mod explicit riscurile suportate de producătorii din sectorul acvaculturii.
6.5. Calculul cuantumului subvenției
(90)
Una dintre societăți a profitat de avantajele oferite de această schemă. Cu toate acestea, avantajul conferit societății s-a dovedit a fi neglijabil.
6.6. Subvențiile pentru consultanță
(91)
Această schemă are ca scop furnizarea cunoștințelor și a know-how-ului necesare producătorilor din sectorul acvaculturii în vederea modernizării și creșterii producției și a eficientizării activității. S-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de această schemă pe durata perioadei de anchetă.
6.7. Subvențiile pentru combustibil și pentru scoaterea din uz a navelor de pescuit
(92)
Aceste subvenții se referă la achiziționarea de combustibil pentru ambarcațiunile de pescuit sau la scoaterea din uz a navelor de pescuit. De aceste plăți compensatorii beneficiază în special operatorii care desfășoară activități în domeniul pescuitului. S-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de astfel de subvenții în cursul perioadei de anchetă.
6.8. Concluzie privind subvenționarea
(93)
Pentru fiecare schemă, Comisia a calculat valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii acordate societăților examinate în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază și a însumat rezultatele, obținând valoarea totală a subvenției acordate fiecărui grup în cursul perioadei de anchetă.
(94)
Pentru a obține marjele globale de subvenție prezentate mai jos, Comisia a calculat în primul rând valoarea procentuală a subvenției, adică procentul din cifra de afaceri totală a societății reprezentat de subvenție. Acest procent a fost apoi utilizat pentru a calcula subvenția alocată exporturilor de produs în cauză către Uniune pe durata perioadei de anchetă.
(95)
În continuare, s-a calculat valoarea subvenției pe echivalentul în pești întregi al produsului în cauză exportat către Uniune în cursul perioadei de anchetă, iar marjele de mai jos au fost calculate ca procent din valoarea CIF a acelorași exporturi, exprimate în echivalent pești întregi.
(96)
Pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion, Comisia a calculat marja de subvenție medie ponderată. Prin urmare, această marjă a fost stabilită pe baza marjelor calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.
(97)
Pentru toți ceilalți producători-exportatori, Comisia a stabilit marja de subvenție pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori. Nivelul de cooperare reprezintă volumul exporturilor către Uniune realizate de producătorii-exportatori cooperanți, exprimat ca procent din volumul total al exporturilor - astfel cum a fost raportat în statisticile Eurostat privind importurile - din țara în cauză către Uniune.
(98)
În cazul de față, nivelul de cooperare este ridicat, întrucât importurile realizate de producătorii-exportatori cooperanți au reprezentat peste 80 % din volumul total de exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă. În baza acestui fapt, Comisia a decis să stabilească marja reziduală a subvenției la nivelul celei mai mari marje de subvenție înregistrate printre societățile incluse în eșantion.
Denumirea societății
Marja de subvenție
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Media ponderată a eșantionului
8,2 %
Marjă de subvenție la nivel național
9,7 %
D. PREJUDICIUL
1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii
(99)
Pe durata perioadei de anchetă, produsul similar a fost fabricat de peste 700 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(100)
Producția totală a Uniunii din cursul perioadei de anchetă a fost estimată la aproximativ 170 de milioane de kilograme „echivalent pești întregi” (whole fish equivalents - WFE), pe baza datelor furnizate de către asociațiile naționale și europene de producători și de către societăți individuale. După cum s-a indicat la considerentul 10, în eșantion au fost incluși nouă producători din Uniune, reprezentând peste 12 % din producția totală a produsului similar din Uniune.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(101)
Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului total estimat al vânzărilor producătorilor din Uniune pe piața Uniunii și a volumului total al importurilor rezultat din datele Eurostat.
(102)
Volumul total al vânzărilor producătorilor din Uniune a fost estimat în modul prezentat în considerentul 130 de mai jos.
(103)
În ceea ce privește volumul importurilor, Eurostat raportează greutatea netă pentru șase coduri NC diferite, și anume pentru pește viu, proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat, sub formă de pește întreg, eviscerat sau fileuri. Pentru comparație, greutățile nete au fost transformate în WFE prin împărțirea cantității importurilor înregistrate în Eurostat la factorii de conversie de mai jos. Acești factori de conversie au fost menționați în plângere și sunt utilizați în mod obișnuit în industria în cauză.
Tabelul 1
Factori de conversie
Prezentarea produsului
Factor
Viu
1,00
Proaspăt/refrigerat/congelat (eviscerat)
0,85
Fileuri: proaspete/refrigerate/congelate
0,47
Fileuri: afumate
0,40
(104)
Codurile NC relevante vizează și alte tipuri de pește, care nu fac obiectul prezentei anchete, precum păstrăvul comun (Salmo trutta), păstrăvul din specia Oncorhynchus clarki, păstrăvul auriu (Oncorhynchus aguabonita) și păstrăvul din specia Oncorhynchus gilae. Cu toate acestea, în cursul anchetei s-a constatat că, în afară de produsul în cauză, celelalte specii nu erau produse în Turcia sau erau produse în cantități neglijabile. Această constatare s-a bazat pe informațiile furnizate Federației Europene a Producătorilor din Acvacultură (Federation of European Aquaculture Producers - FEAP) de către industria din Turcia sau provenite din alte surse publice de informații (8) și confruntate, ori de câte ori acest lucru a fost posibil, cu statisticile oficiale ale Turciei. Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că statisticile Eurostat au oferit date suficient de fiabile și de cuprinzătoare cu privire la importuri.
(105)
Consumul la nivelul Uniunii, astfel cum a fost determinat, a rămas stabil între 2010 și 2011, apoi s-a redus cu 5 % în perioada 2011-2012, ulterior scăzând din nou cu 7 % între anul 2012 și perioada de anchetă. În ansamblu, în perioada examinată consumul s-a redus cu 12 %.
Tabelul 2
Consumul la nivelul Uniunii (kg WFE)
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Consum total la nivelul Uniunii
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Indice
100
100
95
88
Surse: FEAP, Eurostat.
3. Importurile provenite din țara în cauză
3.1. Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză
(106)
După cum s-a menționat în considerentul 103, Comisia a stabilit volumul importurilor, exprimat în kg WFE, pe baza datelor Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza volumului importurilor din Turcia și a consumului total la nivelul Uniunii.
(107)
Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Volumul (kg WFE) și cota de piață a importurilor
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Volumul importurilor din Turcia (kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Indice
100
137
141
172
Cotă de piață
9 %
12 %
13 %
17 %
Indice
100
137
149
195
Sursă: Eurostat.
(108)
În pofida reducerii consumului, volumul importurilor de produs în cauză în Uniune a crescut în mod constant pe parcursul perioadei examinate, cu 72 % în total. Acest lucru a condus la o creștere a cotei de piață corespunzătoare, de la 9 % în 2010 la 17 % în perioada de anchetă, ceea ce înseamnă o creștere de 8 puncte procentuale sau de 95 % în cursul perioadei examinate.
3.2. Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor
(109)
Comisia a stabilit prețurile medii ale importurilor pe baza datelor Eurostat, prin împărțirea volumului total al importurilor din Turcia, exprimat în kg WFE, la valoarea totală a importurilor respective. Subcotarea prețurilor importurilor a fost stabilită pe baza datelor producătorilor-exportatori incluși în eșantion.
(110)
Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:
Tabelul 4
Prețurile de import (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Turcia
2,63
2,78
2,83
2,75
Indice
100
106
108
105
Sursă: Eurostat.
(111)
Prețul mediu de import al produsului în cauză a crescut cu 8 % între 2010 și 2012, iar ulterior a scăzut cu 3 % între anul 2012 și perioada de anchetă. În ansamblu, prețul mediu de import a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate.
(112)
Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând: (a) prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienți neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și (b) prețurile medii ponderate corespunzătoare, pe tip de produs, pentru importurile de la producătorii-exportatori incluși în eșantion, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază CIF (cost, asigurare și navlu).
(113)
Prețurile au fost comparate pe tip de produs, avându-se în vedere tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat atunci când a fost necesar, după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion pe parcursul perioadei de anchetă. Acesta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată între 5 % și 18 % pentru importurile din țara în cauză pe piața din Uniune.
(114)
Potrivit afirmațiilor unuia dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion, Comisia ar trebui să acorde atenția necesară oricărei diferențe în ceea ce privește nivelul de comercializare. Ancheta a arătat însă că nu există diferențe în ceea ce privește nivelul de comercializare aferent producătorilor din Uniune incluși în eșantion și cel aferent producătorilor-exportatori din Turcia incluși în eșantion. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(115)
Uniunea Exportatorilor Egeeni (care îi reprezintă pe exportatorii turci) și unul dintre producătorii-exportatori au susținut că industria din Uniune se axează în principal pe producția de păstrăv ecologic și păstrăv roz, care au un preț semnificativ mai mare în comparație cu păstrăvul exportat din Turcia. Prin urmare, aceștia au susținut că prețurile nu sunt comparabile. Cu toate acestea, potrivit explicațiilor din considerentul 113 de mai sus, comparațiile de prețuri au fost realizate pe tip de produs, pentru tranzacții efectuate la același nivel de comercializare, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. În consecință, au fost luate în considerare în mod corespunzător eventualele diferențe de preț cauzate de existența unor tipuri diferite de produs.
(116)
Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut, de asemenea, că industria din Uniune utilizează procese de producție diferite, ceea ce determină caracteristici optice și senzoriale diferite, precum și diferențe în ceea ce privește termenul de valabilitate. S-a mai afirmat că păstrăvul produs de industria din Uniune se înscrie în categorii de greutate diferite față de păstrăvul produs în Turcia. Toate aceste elemente ar avea un impact asupra comparației prețurilor și, prin urmare, ar trebui luate în considerare. Nu a fost adusă însă nicio dovadă în sprijinul acestor afirmații, care nu sunt susținute nici de dovezile obținute în cursul anchetei. Potrivit explicațiilor din considerentul 113, comparațiile de prețuri au fost realizate pe tip de produs, pentru tranzacții efectuate la același nivel de comercializare, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. În consecință, au fost luate în considerare în mod corespunzător eventualele diferențe între diversele tipuri de produs.
(117)
Prin urmare, argumentele referitoare la comparațiile de prețuri trebuie respinse.
4. Situația economică a industriei din Uniune
4.1. Observații generale
(118)
În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care au făcut obiectul unor subvenții asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.
(119)
După cum s-a menționat în considerentul 10 de mai sus, pentru determinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune s-a utilizat eșantionarea.
(120)
În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în plângere și a datelor provenite de la FEAP și Eurostat. Aceste date au vizat toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar ale producătorilor-exportatori din Uniune incluși în eșantion. Aceste date au vizat producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.
(121)
Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjei de subvenție.
(122)
Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.
4.2. Indicatorii macroeconomici
4.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
(123)
Volumul de producție al industriei din Uniune a fost obținut de la FEAP și de la reclamant. Datele FEAP sunt colectate pe bază franco fermă și se referă la peștele viu recoltat în fiecare stat membru. Întrucât datele FEAP acopereau doar o parte din perioada de anchetă, acestea au fost completate pe baza estimărilor reclamantului. În plus, deoarece datele FEAP se colectează pe bază franco fermă și se referă la peștele viu recoltat, precum și pentru a evita contabilizarea dublă, la producția de pește viu din UE s-a adăugat proporția importurilor de pește destinat reprocesării, provenite din toate sursele (aproximativ 20 % din volumul total al importurilor, excluzând produsul afumat, pe baza informațiilor furnizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion în răspunsurile la chestionar).
(124)
Pe baza celor de mai sus, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
Tabelul 5
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Volumul producției (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Indice
100
96
90
81
Capacitatea de producție (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Indice
100
98
95
83
Gradul de utilizare a capacității
76 %
75 %
72 %
75 %
Indice
100
98
95
98
Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion și ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Eurostat.
(125)
În cursul perioadei examinate, producția a scăzut în fiecare an. În perioada de anchetă, producția a scăzut cu 19 % față de anul 2010. Această scădere a fost mai pronunțată decât reducerea consumului înregistrată în cursul perioadei examinate.
(126)
Capacitatea de producție a fost estimată prin împărțirea volumului producției la rata de utilizare a capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(127)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 17 % în cursul perioadei examinate. Constatările din cadrul anchetei indică faptul că o serie de producători din Uniune și-au închis unitățile de producție în cursul perioadei examinate, determinând astfel o reducere a capacității totale de producție a Uniunii.
(128)
Rata de utilizare a capacității a producătorilor din Uniune a fost de aproximativ 75 % în perioada examinată, scăzând cu 1 punct procentual între anul 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă.
4.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(129)
Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
Tabelul 6
Volumul vânzărilor și cota de piață
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Indice
100
96
90
80
Cota de piață
89 %
85 %
84 %
81 %
Indice
100
96
95
91
Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion, Eurostat.
(130)
Volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune a fost stabilit pe baza volumului producției totale, descris la considerentul 123, prin deducerea vânzărilor la export ale industriei din Uniune.
(131)
Volumul vânzărilor la export a fost determinat pe baza datelor Eurostat convertite în kg WFE. Celelalte specii de păstrăv care ar fi putut fi incluse în codurile NC în cauză au fost considerate neglijabile, deoarece nu erau produse în Uniune sau erau produse doar în cantități foarte mici. Prin urmare, s-a considerat că Eurostat a furnizat date suficient de fiabile cu privire la exporturile de păstrăv-curcubeu în cursul perioadei examinate.
(132)
Astfel, volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune a scăzut în mod constant între anul 2010 și perioada de anchetă, scăderea globală fiind de 20 % în cursul perioadei examinate. Această tendință negativă a fost mai pronunțată decât reducerea consumului total înregistrată în aceeași perioadă, descrisă în considerentul 105.
(133)
În consecință, în perioada examinată a scăzut și cota de piață deținută de industria din Uniune, scăderea globală fiind de 8 puncte procentuale în cursul acestei perioade. În același timp, importurile din Turcia au crescut cu 72 %, iar cota de piață corespunzătoare a crescut cu 8 puncte procentuale, potrivit explicațiilor din considerentul 108, ceea ce corespunde cu diminuarea cotei de piață a industriei din Uniune.
4.2.3. Creșterea
(134)
Consumul la nivelul Uniunii a scăzut din 2011 până la sfârșitul perioadei de anchetă. În pofida scăderii cererii pe piața Uniunii, importurile din Turcia aproape s-au dublat, ceea ce a determinat o creștere a cotei de piață în cursul perioadei examinate. Astfel, industria din Uniune a pierdut o parte din cota sa de piață, iar importurile în cauză au reușit să înregistreze o creștere a cotei de piață în cadrul pieței aflate în regres a Uniunii. În același timp, reducerea volumului de producție al industriei din Uniune a fost mai mare decât contractarea pieței, iar volumul importurilor din Turcia a crescut atât ca valoare absolută, cât și ca valoare relativă.
4.2.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(135)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 7
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Număr de angajați
3 692
3 413
3 144
2 862
Indice
100
92
85
78
Productivitate (kg WFE/angajat)
45 578
47 431
48 332
47 847
Indice
100
104
106
105
Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(136)
Ocuparea forței de muncă în această industrie a Uniunii a fost estimată pe baza volumului producției totale, împărțit la productivitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Având în vedere scăderea volumului producției (tabelul 5), nivelul de ocupare a forței de muncă în industria din Uniune s-a redus cu 22 % în cursul perioadei examinate.
(137)
Deoarece gradul de ocupare a forței de muncă a scăzut într-un ritm mai accelerat decât volumul producției, productivitatea pe angajat estimată, măsurată ca producție exprimată în kg WFE pe angajat, a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate.
4.2.5. Importanța valorii subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii și redresarea în urma practicilor de subvenționare sau de dumping anterioare
(138)
Toate marjele de subvenționare sunt net superioare nivelului de minimis. În ceea ce privește importanța valorii subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii asupra industriei din Uniune, ținând seama de volumul și de prețurile importurilor provenite din Turcia, se poate considera că impactul acesteia nu este neglijabil.
(139)
Deoarece aceasta este prima anchetă antisubvenție privind produsul în cauză, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de subvenționare sau de dumping din trecut.
4.3. Indicatorii microeconomici
4.3.1. Prețurile și factorii care influențează prețurile
(140)
Prețurile unitare de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
Tabelul 8
Prețurile de vânzare în Uniune
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Prețurile unitare medii de vânzare practicate față de clienți neafiliați EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Indice
100
105
105
107
Costul de producție unitar EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Indice
100
104
106
109
Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(141)
Prețurile unitare medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut mai întâi, de la 2,76 EUR pe kg WFE în 2010 la 2,91 EUR în 2011, apoi au scăzut la 2,89 EUR în 2012 și au crescut din nou la 2,95 EUR în perioada de anchetă. În ansamblu, prețul mediu de vânzare practicat de producătorii din Uniune incluși în eșantion a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate. Această creștere nu a fost însă suficientă pentru a face față creșterii paralele de 9 % a costului de producție, înregistrată în cursul aceleiași perioade. În consecință, în cursul perioadei de anchetă prețul unitar mediu net de vânzare a scăzut sub nivelul costului de producție.
(142)
Costul de producție înregistrat de producătorii din Uniune incluși în eșantion a crescut de la 2,73 EUR pe kg WFE în 2010 până la 2,84 EUR în 2011. În 2012 s-a observat o creștere mai moderată, costul ajungând la 2,89 EUR. În cursul perioadei de anchetă s-a produs o creștere mai puternică, de până la 2,98 EUR, atunci când costul de producție a depășit prețurile unitare medii de vânzare, producția Uniunii devenind astfel nerentabilă în ansamblu. Cel mai important element al costului de producție este costul hranei (făină și ulei de pește), împreună cu costul energiei și costul icrelor și al puietului, care a crescut în cursul perioadei examinate și care se reflectă astfel în creșterea costului mediu de producție.
4.3.2. Costurile cu forța de muncă
(143)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 9
Costurile medii cu forța de muncă pe angajat
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Costuri medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Indice
100
101
106
104
Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(144)
Între anul 2010 și perioada de anchetă, costurile medii cu forța de muncă pe angajat suportate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 4 %. Această creștere globală înregistrată în cursul perioadei examinate este relativ minoră și în orice caz inferioară creșterii generale a costului forței de muncă (7,5 %) (9) și a ratei inflației (9,6 %) (10) înregistrate în Uniune în cursul aceleiași perioade.
4.3.3. Stocurile
(145)
Păstrăvul este un produs perisabil care, dacă nu este congelat, are un termen de valabilitate mai scurt de două săptămâni. Întrucât producătorii din Uniune incluși în eșantion nu păstrează stocuri de păstrăv după recoltare și nu congelează cantități semnificative din producție, nivelul stocurilor nu este considerat un indicator relevant pentru stabilirea prejudiciului în cadrul prezentei anchete.
4.3.4. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(146)
Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 10
Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Indice
100
230
- 13
- 88
Flux de numerar (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Indice
100
428
338
- 220
Investiții (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Indice
100
105
111
260
Randamentul investițiilor
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Indice
100
238
- 13
- 74
Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(147)
Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor respective. În 2010 și 2011 rentabilitatea a crescut ușor, dar a rămas la un nivel scăzut, depășind cu puțin pragul de rentabilitate. Situația a continuat să se înrăutățească atât în 2012, când rentabilitatea a devenit negativă, cât și în cursul perioadei de anchetă, când pierderile au crescut și mai mult. Potrivit explicației din considerentul 142, aceasta este o consecință a tendinței ascendente a costului de producție, în condițiile în care industria din Uniune nu a putut majora prețurile în mod corespunzător. Pe parcursul perioadei examinate, o serie de producători din Uniune și-au încetat activitatea.
(148)
Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Acesta a înregistrat o tendință ascendentă între 2010 și 2011, dar a scăzut ulterior. Între anul 2012 și perioada de anchetă, el s-a redus dramatic, astfel încât fluxul de numerar cumulat al perioadei examinate a fost negativ. În general, tendința negativă a fluxului de numerar urmează tendința descendentă a rentabilității, însă fluxul negativ din 2010 și scăderea substanțială survenită între anul 2012 și perioada de anchetă au fost determinate și de investițiile efectuate ca urmare a eforturilor de consolidare explicate în considerentul 149.
(149)
Investițiile au înregistrat doar o creștere ușoară între 2010 și 2012, dar au crescut semnificativ în cursul perioadei de anchetă. Investițiile respective au vizat achiziționarea unor unități de producție de la societăți care și-au încetat activitatea și/sau consolidarea societăților afiliate, nu înlocuirea unor active existente sau achiziționarea de echipamente suplimentare și/sau noi. Astfel, nivelul maxim al investițiilor observat în perioada de anchetă s-a datorat în primul rând consolidării. Acest lucru este confirmat de faptul că, în cursul perioadei examinate, capacitatea totală de producție a scăzut cu 17 %.
(150)
Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a urmat aceeași tendință ca și rentabilitatea, adică a crescut între 2010 și 2011, dar a rămas la un nivel care depășea cu puțin pragul de rentabilitate. Ulterior randamentul investițiilor s-a redus, devenind negativ în 2012, iar în cursul perioadei de anchetă a continuat să scadă. Această evoluție negativă a fost o consecință a faptului că industria din Uniune nu a putut majora prețurile, în pofida tendinței ascendente a costului de producție.
(151)
În ceea ce privește capacitatea de a mobiliza capitaluri, deteriorarea capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a genera lichidități pentru produsul similar le-a degradat situația financiară prin reducerea fondurilor generate la nivel intern. În ceea ce privește eventuala finanțare din partea unor bănci, s-au întâmpinat dificultăți din ce în ce mai mari în obținerea de fonduri bancare. Ancheta a constatat că, în ansamblu, capacitatea de a mobiliza capitaluri s-a deteriorat.
5. Concluzie privind prejudiciul
(152)
Ancheta a arătat clar în această etapă că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important. Prejudiciul a constat în special în diminuarea cotei de piață și în scăderea rentabilității. În același timp, importurile produsului în cauză au câștigat cotă de piață și s-a constatat că au produs subcotarea prețurilor industriei din Uniune pe piața Uniunii.
(153)
Anumiți indicatori ai prejudiciului, precum prețul unitar de vânzare, costul mediu al forței de muncă pe angajat, productivitatea și investițiile, au evoluat pozitiv. În ceea ce privește prețurile unitare de vânzare, creșterea a fost determinată de creșterea costului de producție. Totuși, această creștere nu a compensat în totalitate creșterea costului unitar, ceea ce a avut ca efect o rentabilitate negativă în 2012. Potrivit explicațiilor de la considerentul 144, creșterea înregistrată de industria din Uniune în privința costului mediu al forței de muncă pe angajat a fost inferioară creșterii generale a costului forței de muncă și ratei inflației în Uniune. Industria din Uniune a fost nevoită să reducă numărul angajaților, ceea ce a determinat o creștere a productivității pe angajat. Creșterea investițiilor s-a produs în principal ca urmare a consolidării și a achiziționării unor unități de producție de la societăți care și-au încetat activitatea, nu prin înlocuirea activelor existente sau achiziționarea unor echipamente noi.
(154)
Majoritatea indicatorilor de prejudiciu au înregistrat tendințe negative. Industria din Uniune a suferit o scădere a rentabilității, a fluxului de numerar și a randamentului investițiilor. Rentabilitatea și randamentul investițiilor, al căror nivel depășea cu puțin pragul de rentabilitate în 2010 și 2011, au devenit negative în 2012 și au continuat să scadă în cursul perioadei de anchetă. În același timp, volumul producției, capacitatea de producție, ocuparea forței de muncă și cotele de piață s-au redus ca efect al presiunii exercitate de importurile subvenționate.
(155)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(156)
În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia s-a asigurat că eventualele prejudicii cauzate de alți factori decât importurile subvenționate din țara în cauză nu au fost atribuite importurilor subvenționate. Acești factori sunt:
(a)
importurile din alte țări terțe;
(b)
rezultatele la export ale industriei din Uniune;
(c)
evoluția consumului;
(d)
concurența cu alte specii de pești;
(e)
sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice;
(f)
presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori;
(g)
investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii.
1. Efectul importurilor care au făcut obiectul unor subvenții
(157)
Pentru a stabili existența unei legături de cauzalitate între importurile din Turcia ale produsului în cauză care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune, Comisia a analizat volumul și nivelul prețurilor importurilor subvenționate și măsura în care acestea ar fi putut cauza prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(158)
Ancheta a arătat că importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții aproape s-au dublat în cursul perioadei examinate. Acest lucru a determinat o creștere a cotei de piață cu 8 puncte procentuale, de la 9 % în 2010 până la 17 % în perioada de anchetă. Aceasta s-a produs în pofida tendinței descendente a consumului. În același timp, industria din Uniune a pierdut 8 puncte procentuale din cota sa de piață.
(159)
Prețurile medii ale importurilor subvenționate au crescut cu 5 % între 2010 și perioada de anchetă. Această creștere a fost determinată de creșterea globală a costului de producție. Cu toate acestea, prețurile importurilor s-au menținut la un nivel semnificativ mai scăzut decât cele ale industriei din Uniune. Importurile care au făcut obiectul unor subvenții au subcotat prețurile industriei din Uniune cu o marjă de subcotare medie de 9 % în cursul perioadei de anchetă. În același timp, din cauza creșterii importurilor subvenționate de produs în cauză, care au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor de pe piața Uniunii, industria din Uniune nu a putut majora prețurile suficient de mult încât să acopere creșterea costului de producție și, în orice caz, nu putea depăși prețurile importurilor subvenționate din Turcia.
(160)
S-a constatat că creșterea importurilor subvenționate din Turcia și creșterea cotei de piață a acestora au coincis în mod clar cu diminuarea cotei de piață suferită de industria din Uniune, cu reducerea volumelor producției, a capacității de producție și a ocupării forței de muncă, precum și cu tendința descendentă înregistrată de profitabilitate, de fluxul de numerar și de randamentul investițiilor. Astfel, s-a considerat că importurile care făceau obiectul unor subvenții au exercitat presiune asupra industriei din Uniune, ceea ce a contribuit ulterior la incapacitatea acesteia de a majora prețurile de vânzare în paralel cu costurile, la diminuarea cotei sale de piață și la deteriorarea globală a situației sale economice și financiare.
(161)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că deteriorarea situației industriei din Uniune trebuie atribuită creșterii importurilor cu prețuri subvenționate din Turcia și că aceste importuri au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
2. Efectele altor factori
2.1. Importurile din țări terțe
(162)
Volumul importurilor din alte țări terțe (Chile, Norvegia, Bosnia și Herțegovina și altele) a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 11
Importurile din țări terțe
Țara
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Total pentru toate țările terțe, cu excepția țării în cauză
Volum (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Indice
100
136
109
99
Cotă de piață
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Indice
100
135
115
112
Preț mediu (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Indice
100
108
106
112
Sursă: Eurostat.
(163)
Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe s-a situat la un nivel scăzut și chiar s-a redus ușor în cursul perioadei examinate. A crescut între 2010 și 2011, dar a scăzut ulterior și a atins în cursul perioadei de anchetă valori ușor mai mici decât cele din 2010, la începutul perioadei examinate. Cota de piață a înregistrat o tendință similară. Aceasta a crescut între 2010 și 2011, dar a scăzut din nou în 2012 și în perioada de anchetă. În ansamblu, cota de piață a acestor importuri a crescut ușor în cursul perioadei examinate, de la 2,4 % la 2,7 %. În același timp, importurile din Turcia s-au situat la niveluri mult superioare atât din punctul de vedere al volumului, cât și al cotei de piață, și au înregistrat o tendință constant ascendentă.
(164)
Prețurile medii ale importurilor au fost în creștere în perioada examinată, crescând în total cu 12 % pe durata acesteia. Prețurile importurilor din alte țări terțe au fost mai mici decât prețurile unitare medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, dar mai mari decât prețurile importurilor din Turcia, cu excepția anului 2012, când au fost puțin mai mici.
(165)
Având în vedere volumele scăzute și stabile ale importurilor, precum și cotele de piață mici și destul de stabile ale tuturor celorlalte țări terțe și faptul că prețurile acestora au urmat tendința înregistrată de nivelul global al prețurilor din Uniune, Comisia a concluzionat în această etapă că importurile din celelalte țări terțe nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.2. Rezultatele la export ale industriei din Uniune
(166)
Volumul exporturilor industriei din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 12
Rezultatele la export ale producătorilor din Uniune
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Volumul exporturilor (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Indice
100
110
106
125
Preț mediu (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Indice
100
113
101
102
Sursă: Eurostat.
(167)
Vânzările la export realizate de industria din Uniune au crescut cu 25 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, principala piață pentru industria din Uniune este însăși piața Uniunii, iar exporturile au reprezentat doar aproximativ 3 % din producția acesteia în perioada 2010-2011 și aproximativ 5 % în perioada de anchetă. Prețurile de vânzare la export practicate de industria din Uniune au fost cu aproximativ 30 % mai mari decât prețurile medii de vânzare pe teritoriul Uniunii, generând prin urmare profituri mai mari decât vânzările pe piața Uniunii.
(168)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că rezultatele la export ale industriei din Uniune nu au afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.3. Evoluția consumului
(169)
Consumul la nivelul Uniunii a rămas stabil între 2010 și 2011 și a scăzut cu 12 % între 2011 și perioada de anchetă, în ansamblu acesta diminuându-se cu 12 %. În contextul unui nivel al consumului aflat în scădere, importurile subvenționate din Turcia au reușit totuși să își mărească cota de piață cu 8 puncte procentuale sau cu 95 %, în timp ce industria din Uniune a pierdut din cota de piață tot 8 puncte procentuale. Prin urmare, pierderea suferită de industria din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor și cota de piață nu poate fi explicată doar prin reducerea globală a consumului. În consecință, creșterea constantă înregistrată pe o piață în scădere de importurile subvenționate vândute la prețuri care au subcotat prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii a cauzat în mod independent un prejudiciu și, potrivit concluziilor formulate în considerentul 160, a avut un rol determinant.
(170)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că reducerea consumului ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune, dar nu ar putea explica de una singură prejudiciul respectiv; prin urmare, ea nu a afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.4. Concurența cu alte specii de pești
(171)
Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de concurența cu alte specii de pești, precum pangasius, păstrăvul mare și somonul.
(172)
Cu privire la pangasius, importurile au scăzut cu aproximativ 24 % în cursul perioadei examinate. Acest lucru contrastează cu creșterea înregistrată de importurile produsului în cauză în aceeași perioadă.
(173)
În ceea ce privește celelalte specii de pești, se remarcă faptul că, potrivit informațiilor disponibile, și anume un studiu accesibil publicului realizat de Fødevareøkonomisk Institut din cadrul Universității din Copenhaga (11), păstrăvul mare și somonul sunt produse substituibile care concurează pe același segment de piață. Spre deosebire de acestea, păstrăvul care face obiectul prezentei anchete se comercializează în segmente de piață diferite și nu există o corelație directă între prețul păstrăvului mare sau al somonului și prețul păstrăvului care face obiectul prezentei anchete.
(174)
Pe baza celor de mai sus, aceste argumente trebuie respinse.
(175)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că concurența cu alte specii de pești nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.5. Sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice
(176)
Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut, de asemenea, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de sarcinile administrative și de reglementare, precum și de obligația de a utiliza anumite zone geografice pentru acvacultură.
(177)
Presupusa legătură de cauzalitate dintre prejudiciu și respectivele cerințe administrative și de reglementare nu a fost fundamentată. În special, nu s-a demonstrat în ce fel s-ar fi schimbat cadrul administrativ și de reglementare, incluzând limitările geografice cu privire la zonele disponibile pentru acvacultură, în cursul perioadei examinate, astfel încât să poată cauza prejudiciul. În fapt, elementele menționate sunt simple caracteristici ale mediului economic și de reglementare global al sectorului acvaculturii din Uniune și nu pot explica degradarea situației industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(178)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că presupusele sarcini administrative și de reglementare și limitările geografice nu au afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.6. Presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori
(179)
Uniunea Exportatorilor Egeeni și unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion au susținut că marii distribuitori din Uniune dețin o mare putere de negociere și că eventualul prejudiciu suferit de producătorii din Uniune a fost determinat de presiunea exercitată asupra prețurilor de către acești distribuitori, nu de importurile din Turcia.
(180)
Niciunul dintre marii distribuitori nu s-a oferit să coopereze în prezenta anchetă. În orice caz, prețurile importurilor din Turcia au făcut obiectul unor subvenții și s-au aflat la un nivel inferior prețurilor practicate de industria din Uniune pe tot parcursul perioadei examinate. În cursul perioadei de anchetă, marjele de subcotare s-au situat între 5 % și 18 %. În acest scenariu, presupusa presiune exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori nu ar putea explica, în niciun caz, deteriorarea economică și financiară globală și, în special, diminuarea cotei de piață și nu ar fi putut contribui decât în mică măsură sau deloc la prejudiciul suferit.
(181)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că eventuala presiune exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori nu putea afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.7. Investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii
(182)
Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut că rezultatele în scădere înregistrate de cel puțin o parte a producătorilor din Uniune au fost determinate de investițiile excesive, și nu de importurile din Turcia. Aceeași parte a susținut, de asemenea, că scăderea înregistrată de industria din Uniune în ceea ce privește rentabilitatea a fost determinată în parte de creșterea cheltuielilor financiare, de fluctuațiile cursului de schimb și de costurile suportate ca urmare a litigiilor.
(183)
Argumentele referitoare la presupusele investiții excesive și la costurile suportate ca urmare a litigiilor nu au fost fundamentate. De asemenea, constatările anchetei nu sprijină argumentul potrivit căruia acești factori ar fi avut un impact important asupra rentabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(184)
Argumentele referitoare la creșterea cheltuielilor financiare și la fluctuațiile cursului de schimb nu au fost nici detaliate, nici fundamentate în vreun fel. De asemenea, constatările anchetei nu sprijină argumentul potrivit căruia acești factori ar fi avut un impact asupra rentabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(185)
Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(186)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că presupusele investiții excesive, cheltuieli financiare, fluctuații ale cursului de schimb și pierderi extraordinare nu au contribuit la prejudiciul suferit și nu puteau afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
3. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(187)
Analiza de mai sus a demonstrat că s-a înregistrat o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață aferente importurilor subvenționate din țara în cauză. Creșterea acestor importuri la prețuri care au subcotat prețurile de vânzare ale Uniunii a condus la deteriorarea situației industriei din Uniune. Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că importurile din Turcia au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(188)
Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În această privință, s-a constatat că importurile din alte țări terțe, rezultatele la export ale industriei din Uniune, concurența cu alte specii de pești, sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice, investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. În ceea ce privește alți factori, precum evoluția consumului la nivelul Uniunii și presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori, este posibil ca aceștia să fi contribuit la prejudiciul suferit, dar nu pot afecta legătura de cauzalitate stabilită între importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul perioadei examinate.
(189)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că prejudiciul important adus industriei din Uniune a fost cauzat de importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții și că niciun alt factor nu a afectat această legătură de cauzalitate. Prejudiciul constă în special în scăderea producției și a capacității de producție, a volumului vânzărilor, a cotei de piață, a ocupării forței de muncă, precum și în profitul și randamentul negativ al investițiilor în cursul perioadei examinate.
F. INTERESUL UNIUNII
(190)
În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida stabilirii faptului că există o subvenționare prejudiciabilă, adoptarea unor măsuri în cazul de față nu este în interesul Uniunii. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv a intereselor industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
1. Interesul industriei din Uniune
(191)
Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor din Turcia care au făcut obiectul unor subvenții.
(192)
Instituirea unor măsuri ar restabili concurența loială pe piață. Tendința descendentă înregistrată de industria din Uniune conform indicatorilor de performanță financiară este consecința dificultății acesteia de a concura cu importurile subvenționate provenite din țara în cauză. Prin urmare, instituirea unor taxe compensatorii ar permite industriei din Uniune să majoreze prețurile pentru a-și acoperi costul de producție, crescându-și astfel cota de piață, nivelul de ocupare a forței de muncă și producția și îmbunătățindu-și indicatorii de performanță financiară precum rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor.
(193)
În cazul în care nu s-ar institui măsuri, este foarte posibil ca presiunea exercitată asupra prețurilor de către importurile din Turcia să continue, producând și alte efecte negative asupra rentabilității industriei din Uniune. Această nouă scădere a performanței ar conduce în cele din urmă la noi reduceri ale producției și la închiderea mai multor unități de producție, ceea ce ar pune în pericol ocuparea forței de muncă și investițiile în Uniune.
(194)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că măsurile compensatorii sunt în interesul industriei din Uniune.
2. Interesul importatorilor neafiliați
(195)
În avizul de deschidere, Comisia a invitat importatorii și asociațiile lor reprezentative să se facă cunoscuți. Potrivit precizărilor din considerentul 12, s-au prezentat trei societăți, răspunzând la formularul de eșantionare pentru importatori neafiliați. În consecință, tuturor celor trei societăți care s-au făcut cunoscute li s-au trimis chestionare, dar numai una dintre acestea a răspuns. Din răspuns a reieșit că, deși partea respectivă importase o cantitate foarte mică de păstrăv în cursul perioadei de anchetă, aceasta nu era în mod obișnuit un importator de păstrăv, ci de alte produse din pește. Cantitatea de păstrăv importată de societatea respectivă nu era suficientă pentru a fi considerată reprezentativă în ansamblu.
(196)
Ulterior s-a mai făcut cunoscut un importator, fără a răspunde totuși la chestionar. Acesta a susținut că instituirea unor taxe la păstrăvul din Turcia ar determina întreruperea activităților sale de import, dar nu a oferit detalii asupra celor susținute și nu a furnizat informații relevante pentru evaluarea eventualului impact asupra activităților sale comerciale, precum rentabilitatea, prețurile de import și de revânzare.
(197)
Nu se poate nega faptul că importatorii neafiliați vor fi afectați de instituirea unor taxe compensatorii, dar scopul acestor taxe este acela de a restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii. Există și alte surse de aprovizionare, iar importatorii din Uniune ar trebui să aibă posibilitatea de a-și schimba sursele de aprovizionare ca urmare a instituirii taxelor. În ansamblu, ancheta nu a descoperit niciun efect negativ semnificativ pe care instituirea taxelor l-ar putea avea asupra importatorilor/comercianților neafiliați din Uniune.
(198)
Prin prisma celor de mai sus și în absența altor date de la importatorii/comercianții neafiliați, Comisia a concluzionat în această etapă că instituirea măsurilor nu ar avea în general un efect advers semnificativ asupra importatorilor/comercianților neafiliați.
3. Interesul utilizatorilor, al consumatorilor și al furnizorilor
(199)
În avizul de deschidere, Comisia a invitat utilizatorii, asociațiile lor reprezentative și organizațiile reprezentative ale consumatorilor să se facă cunoscute. În plus, Comisia a contactat toate părțile relevante cunoscute, însă niciuna dintre acestea nu s-a prezentat.
(200)
După expirarea termenului-limită prevăzut în avizul de deschidere s-au făcut cunoscute două părți, care au afirmat că sunt furnizori de utilaje pentru producătorii/operatorii din sectorul prelucrării păstrăvului din Turcia.
(201)
Una dintre cele două părți a susținut că instituirea taxelor ar conduce la creșterea prețurilor plătite de consumatorii finali. Totuși, partea respectivă nu și-a fundamentat afirmația. Ancheta nu a descoperit niciun efect negativ semnificativ pe care instituirea taxelor l-ar putea avea asupra consumatorilor finali. Potrivit celor menționate, organizațiile consumatorilor nu au cooperat și nu au furnizat informații pe baza cărora să poată fi evaluat în amănunt impactul măsurilor. În orice caz, chiar dacă este posibil ca taxele compensatorii să influențeze prețurile de import, această potențială majorare de preț poate fi absorbită cel puțin parțial de lanțul de distribuție, astfel încât să nu fie resimțită ca semnificativă la nivelul consumatorului final.
(202)
În plus, scopul taxelor compensatorii este acela de a restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii, nu de a restricționa importurile de produse cu prețuri corecte în Uniune.
(203)
Având în vedere cele de mai sus, precum și necooperarea utilizatorilor și a organizațiilor consumatorilor în cadrul anchetei și, în special, nivelul măsurilor, Comisia a concluzionat în această etapă că instituirea măsurilor nu ar produce în general efecte adverse semnificative asupra utilizatorilor, consumatorilor sau furnizorilor.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(204)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că nu există motive imperioase care să conducă, în această etapă a anchetei, la concluzia că instituirea unor măsuri în cazul importurilor din Turcia al produsului în cauză nu este în interesul Uniunii.
G. MĂSURI COMPENSATORII PROVIZORII
(205)
Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri provizorii care să împiedice agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unor subvenții.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)
(206)
Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(207)
Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină, la vânzarea produsului similar pe piața Uniunii, același profit înainte de impozitare pe care ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector o industrie de același tip, în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unor subvenții.
(208)
Importurile din Turcia au început să înregistreze creșteri semnificative de cantitate îndeosebi în 2008, adică înainte de perioada examinată. Prin urmare, rentabilitatea atinsă de industria din Uniune în 2010, la începutul perioadei examinate, nu a fost considerată reprezentativă. Întrucât înainte de 2008 presiunea importurilor din Turcia pe piața Uniunii nu era substanțială, s-a considerat că marjele de profit realizate înainte de acest an ar fi rezonabile. Potrivit celor afirmate în plângere, în 2006 și 2007 industria daneză a păstrăvului a realizat o marjă de profit care, în medie, a atins și a depășit nivelul de 12 %. Astfel, pe baza celor de mai sus, s-a considerat în această etapă că o marjă de profit de 12 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un nivel adecvat, pe care industria din Uniune s-ar putea aștepta să îl obțină în lipsa unei subvenționări prejudiciabile.
(209)
Uniunea Exportatorilor Egeeni și unul dintre producătorii-exportatori au susținut că profitul-țintă ar trebui să fie mai mic de 12 %, din următoarele motive: (i) în cadrul anchetelor anterioare (referitoare la somon și la păstrăvul-curcubeu mare), profiturile-țintă utilizate au fost mai mici; (ii) marja reală de profit obținută de industria din Uniune la începutul perioadei examinate a fost, de asemenea, mai mică; și (iii) marja de profit de 12 % se referă exclusiv la industria daneză a păstrăvului, nu la industria din Uniune în ansamblu și, prin urmare, nu este reprezentativă. În sfârșit, producătorul-exportator a mai susținut că ar trebui utilizată o marjă de profit de 3 %, aceasta fiind comparabilă cu marja medie de profit a industriei alimentare în ansamblu.
(210)
În primul rând, în ceea ce privește comparația cu anchetele referitoare la păstrăvul mare și la somon, ar trebui precizat că fiecare anchetă trebuie să formuleze concluzii pe baza datelor aplicabile în cazul său. În cazul de față, în dosarul prezentei anchete au fost disponibile informații considerate rezonabile, care au fost prin urmare utilizate.
(211)
În al doilea rând, profitul-țintă la vânzările produsului similar pe piața Uniunii ar trebui să fie stabilit la nivelul pe care ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector o industrie de același tip, în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unor subvenții. Având în vedere faptul că, în cursul perioadei examinate și chiar și înainte de aceasta, erau prezente în cantități substanțiale importuri care făceau obiectul unor subvenții, nu se poate considera că existau condiții normale de concurență. Nivelul de profit de 12 % a fost obținut în absența unor importuri substanțiale din Turcia pe piața Uniunii și de aceea a fost considerat, în această etapă, un profit-țintă rezonabil în împrejurările cazului de față.
(212)
În al treilea rând, industria daneză a păstrăvului a fost considerată suficient de reprezentativă pentru piața Uniunii deoarece Danemarca este una dintre principalele țări producătoare de păstrăv din Uniune. În absența altor informații în această etapă, industria daneză a păstrăvului a fost utilizată pentru stabilirea nivelului profitului-țintă.
(213)
În sfârșit, afirmația potrivit căreia marja generală de profit a industriei alimentare atinge un nivel mult mai scăzut nu este fundamentată. Comisia a considerat că, în orice caz, marja de profit realizată de industria daneză a păstrăvului reflectă probabil mai bine specificitățile acestei industrii și, prin urmare, este mai adecvată. În fond, industria alimentară este compusă din diverse subcategorii care aparțin unor segmente de piață diferite și care sunt supuse unor condiții de piață diferite, care nu sunt neapărat aplicabile și industriei păstrăvului.
(214)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că este rezonabil să se utilizeze un profit-țintă de 12 % din cifra de afaceri.
(215)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin scăderea din prețurile de vânzare în Uniune a marjei reale de profit obținute în cursul perioadei de anchetă și înlocuirea acesteia cu o marjă de profit de 12 %.
(216)
În continuare, Comisia a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului comparând prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori din Turcia incluși în eșantion, stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.
(217)
Nivelul de eliminare a prejudiciului este definit în același mod pentru „societățile enumerate în anexa I” și pentru „toate celelalte societăți”, constând în marja de subvenție aplicată acestor societăți (a se vedea considerentele 96 și 97).
2. Măsuri provizorii
(218)
Ar trebui instituite taxe compensatorii la importurile de păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss) viu cântărind cel mult 1,2 kg pe bucată, sau proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat, sub formă de pește întreg sau fără cap sau sub formă de fileuri, originar din Turcia, în conformitate cu regula taxei celei mai mici menționată la articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de subvenție. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul celor mai scăzute marje de subvenție.
(219)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxelor compensatorii provizorii, exprimate în procent din prețul CIF la frontiera Uniunii înainte de vămuire, ar trebui să fie următoarele:
Societate
Marjă de subvenție
Marjă de prejudiciu
Taxă compensatorie
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Alte societăți cooperante
8,2 %
26 %
8,2 %
Toate celelalte societăți
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Măsurile compensatorii de mai sus se stabilesc sub formă de taxe ad valorem, adică proporționale cu valoarea importului.
(221)
Nivelurile individuale ale taxei compensatorii pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor acestei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză în cursul anchetei. Aceste niveluri sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză provenit din țara în cauză și realizat de entitățile juridice menționate.
(222)
Importurile de produs în cauză realizat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea operativă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu ar trebui să li se aplice niciuna dintre taxele compensatorii individuale.
(223)
O societate poate solicita aplicarea acelorași niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Solicitarea trebuie să fie adresată Comisiei (12) și să conțină toate informațiile relevante care demonstrează că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, se va publica un aviz de informare cu privire la schimbarea denumirii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
(224)
Pentru a minimiza riscurile de eludare generate de diferențele dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale care să asigure aplicarea taxelor compensatorii individuale. Societățile care fac obiectul taxelor compensatorii individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în anexa II. Importurilor care nu sunt însoțite de factura respectivă li se va aplica taxa compensatorie stabilită pentru „toate celelalte societăți”.
(225)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor compensatorii, taxa reziduală stabilită pentru toate celelalte societăți se va aplica nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi către Uniune în perioada anchetei.
H. DISPOZIȚII FINALE
(226)
În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale până la un termen-limită stabilit.
(227)
Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și ar putea fi modificate în etapa finală a anchetei,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă compensatorie provizorie la importurile de păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):
-
viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau
-
proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:
-
sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau
-
fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau
-
sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare,
care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (codurile TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 și 0305430011) și care provine din Turcia.
(2) Nivelul taxei compensatorii provizorii aplicabil prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și realizat de societățile menționate în continuare se stabilește după cum urmează:
Societate
Taxă compensatorie provizorie
Cod adițional TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gümüșdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AȘ
9,7 %
B965
Özpekler İnșaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Șirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AȘ
9,5 %
B967
Societățile enumerate în anexa I
8,2 %
Toate celelalte societăți
9,7 %
B999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele prevăzute în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa stabilită pentru „toate celelalte societăți”.
(4) În lipsa unor dispoziții contrare, în materie de taxe vamale se aplică dispozițiile relevante în vigoare.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În temeiul articolului 31 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 se aplică pe o perioadă de patru luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 29 octombrie 2014.