NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 377/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti („Global Monitoring for Environment and Security“, dále jen „GMES“) byla iniciativa monitorování Země, která se pod vedením Unie prováděla na základě partnerství s členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou (dále jen „ESA“). Počátky GMES se datují do května roku 1998, kdy orgány zapojené do rozvoje kosmických aktivit v Evropě vydaly společné prohlášení známé jako „Manifest z Bavena“. Manifest vyzval k přijetí dlouhodobých závazků, pokud jde o rozvoj služeb v oblasti monitorování životního prostředí z vesmíru s využitím a dalším rozvojem evropských dovedností a technologií. V roce 2005 učinila Unie strategické rozhodnutí vybudovat společně s agenturou ESA nezávislou evropskou kapacitu pro pozorování Země, která by poskytovala služby v oblasti životního prostředí a bezpečnosti.
(2)
Z uvedené iniciativy vycházelo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 (3), kterým byl zřízen Evropský program monitorování Země (GMES) a stanovena pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností.
(3)
Zatímco program zřízený nařízením (EU) č. 911/2010 by měl podle nového víceletého finančního rámce na období 2014-2020, stanoveného nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (4), pokračovat, zkratka „GMES“ by měla být v zájmu usnadnění komunikace s veřejností nahrazena názvem „Copernicus“. Komise si zaregistrovala ochrannou známku, aby mohla být používána orgány Unie a vyhrazena jiným zúčastněným uživatelům, zejména poskytovatelům základních služeb.
(4)
Program Copernicus je založen na partnerství mezi Unií, agenturou ESA a členskými státy. Měl by proto využívat stávajících evropských a vnitrostátních kapacit a doplňovat je o nové, společně vyvíjené prostředky. V zájmu provedení tohoto přístupu by Komise měla usilovat o zachování dialogu s agenturou ESA a členskými státy, které vlastní příslušné prostředky ve vesmíru a prostředky in situ.
(5)
Při dosahování těchto cílů by měl program Copernicus zajistit nezávislou kapacitu Unie pro pozorování z vesmíru a poskytovat provozní služby v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti, při plném zohlednění vnitrostátních mandátů upravujících úřední varování. Měl by rovněž využít dostupných přispěvatelských misí a dat in situ poskytovaných zejména členskými státy. Program Copernicus by měl v co největší možné míře využívat kapacity pro pozorování z vesmíru a služby členských států. Měl by rovněž využívat kapacity obchodních iniciativ v Evropě, a tím také přispívat k vytváření životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Kromě toho by v zájmu dalšího posílení kapacit v reakci na rostoucí poptávku uživatelů po datech v téměř reálném čase měly být prosazovány systémy pro optimalizaci přenosu dat.
(6)
Za účelem propagace a usnadnění používání technologií pro pozorování Země ze strany místních orgánů a malých a středních podniků je třeba podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat z programu Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány.
(7)
Cílem programu Copernicus by mělo být poskytování přesných a spolehlivých informací v oblasti životního prostředí a bezpečnosti, které by byly přizpůsobeny potřebám uživatelů a podporovaly by i jiné politiky Unie, zejména pokud jde o vnitřní trh, dopravu, životní prostředí, energetiku, civilní ochranu a civilní bezpečnost, spolupráci se třetími zeměmi a humanitární pomoc.
(8)
Program Copernicus by měl být chápán jako evropský příspěvek k vybudování Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS) vyvíjené v rámci Skupiny pro pozorování Země (GEO).
(9)
Program Copernicus by se měl provádět v souladu s dalšími příslušnými nástroji a činnostmi Unie, zejména s opatřeními v oblasti životního prostředí a změny klimatu a s nástroji v oblasti bezpečnosti, ochrany osobních údajů, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu, dopravy, hospodářské soutěže a mezinárodní spolupráce a s evropskými družicovými navigačními systémy (Galileo a EGNOS). Data z programu Copernicus by měla být v souladu s referenčními prostorovými daty členských států, jakož i s prováděcími pravidly a technickými pokyny týkajícími se infrastruktury pro prostorové informace v Unii zřízené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (5). Program Copernicus by měl rovněž doplňovat systém sdílení informací o životním prostředí (SEIS), ve smyslu sdělení Komise ze dne 1. února 2008 nazvaného „Směrem ke sdílenému informačnímu systému o životním prostředí (Shared Environmental Information System - SEIS)“, a činnosti Unie v oblasti reakce na mimořádné události. Program Copernicus by měl být prováděn v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES (6) o opakovaném použití informací veřejného sektoru, kterými jsou zejména transparentnost, vytvoření podmínek, které přispívají k rozvoji služeb, a přispívání k hospodářskému růstu a vytváření pracovních míst. Data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus by měly být volně dostupné a bez omezení s cílem podpořit Digitální agendu pro Evropu, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“.
(10)
Program Copernicus náleží do rámce strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“). Měl by být využíván širokou škálou politik Unie a přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020, zejména prostřednictvím rozvoje účinné politiky v oblasti vesmíru, která poskytne nástroje k vyřešení některých klíčových globálních problémů a splnění cílů v oblasti změny klimatu a energetické udržitelnosti. Program Copernicus by měl rovněž podporovat provádění evropské politiky pro oblast vesmíru, jakož i růst evropských trhů zaměřených na data a služby týkající se vesmíru.
(11)
Program Copernicus by měl také těžit z výsledků Horizontu 2020, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), a to zejména prostřednictvím svých výzkumných a inovačních činností v oblasti budoucích technologií a aplikací pro pozorování Země využívajících technologií dálkového průzkumu Země, technologií pořizujících data z atmosféry i technologií in situ a dat pro reakci na velké společenské výzvy. Je třeba, aby Komise v souvislosti s jednotlivými aspekty programu Copernicus zajistila odpovídající součinnost, transparentnost a jasnost.
(12)
Vývoj kosmické složky programu Copernicus by měl vycházet z analýzy možností, jak uspokojovat vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně veřejných zakázek ze strany vnitrostátních/veřejných misí a komerčních poskytovatelů v Evropě, specifikací nových zvláštních misí, mezinárodních dohod zajišťujících přístup k jiným než evropským misím a evropského trhu v oblasti pozorování Země.
(13)
V zájmu přehlednosti a snazší kontroly nákladů by maximální částka přidělená Unií pro provádění činností v rámci programu Copernicus měla být rozdělena do několika kategorií. Komise by však měla mít možnost přesouvat prostředky z jedné kategorie do druhé, aby byla zajištěna flexibilita a bezproblémové fungování programu Copernicus.
(14)
Poskytování provozních služeb závisí na správném fungování, nepřetržité dostupnosti a bezpečnosti kosmické složky programu Copernicus. Vážnou hrozbou pro kosmickou složku programu Copernicus je rostoucí riziko střetu s jinými družicemi a kosmickým odpadem. Činnosti programu Copernicus by tudíž měly zahrnovat ochranu jeho kosmické složky a její fungování, a to i při vypouštění družic. Poměrný příspěvek na náklady související se službami, které tuto ochranu mohou zajistit, by proto mohl být financován z rozpočtu přiděleného na program Copernicus v mezích dostupnosti dané přísnou kontrolou nákladů a při plném dodržení maximální částky 26,5 milionu EUR v běžných cenách stanovené v tomto nařízení. Tento příspěvek by měl být použit pouze pro účely poskytování dat a služeb, a nikoli pořízení infrastruktury.
(15)
S cílem zlepšit provádění programu Copernicus a jeho dlouhodobé plánování by Komise měla přijmout roční pracovní program zahrnující plán provádění činností nezbytných pro naplnění cílů programu Copernicus. Tento plán provádění by měl být orientován na budoucnost a měl by popisovat činnosti nezbytné pro provádění programu Copernicus se zřetelem k vyvíjejícím se potřebám uživatelů a k technologickému vývoji.
(16)
Provádění složky služeb programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze programu Copernicus a k přiděleným zdrojům založeno na technických specifikacích. Tím by bylo rovněž usnadněno přijímání služeb ze strany veřejnosti, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráce s členskými státy a dalšími stranami. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace pro všechny služby programu Copernicus, v nichž budou upraveny aspekty jako rozsah, architektura, portfolia technických služeb, orientační rozpis nákladů a plánování, úrovně výkonnosti, potřeby týkající se přístupu k datům z vesmíru a k datům in situ, vývoj, normy, archivace a šíření dat.
(17)
Provádění kosmické složky programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze a k přiděleným zdrojům programu Copernicus založeno na technických specifikacích. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace, v nichž budou podrobně popsány činnosti podporované v rámci kosmické složky programu Copernicus a související orientační rozpis nákladů a plánování. Vzhledem k tomu, že program Copernicus by měl vycházet z investic Unie, agentury ESA a členských států v kontextu Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti, měly by činnosti prováděné v rámci kosmické složky programu Copernicus v příslušných případech zohledňovat prvky dlouhodobého scénáře agentury ESA, což je dokument vypracovaný a aktualizovaný agenturou ESA a představuje celkový rámec kosmické složky programu Copernicus.
(18)
Copernicus by měl vycházet z potřeb uživatelů, a tedy vyžadovat trvalé, účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby.
(19)
Mezinárodní rozměr programu Copernicus je důležitý zejména při výměně dat a informací jakož i při přístupu k infrastruktuře pro pozorování. Taková výměna je nákladově efektivnější než režimy nákupu dat a posiluje globální rozměr programu Copernicus.
(20)
Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (EHP) a rámcové dohody s kandidátskými zeměmi a potenciálními kandidáty stanoví možnost účasti těchto zemí v programech Unie. Účast dalších třetích zemí a mezinárodních organizací by měla být umožněna uzavřením příslušných mezinárodních dohod.
(21)
Členské státy, třetí země a mezinárodní organizace měly mít možnost na základě příslušných dohod do programů přispět.
(22)
Celkovou odpovědnost za program Copernicus by měla mít Komise. Ta by měla určit priority a zajistit celkovou koordinaci a kontrolu programu Copernicus. V rámci této činnosti by měla také vyvíjet zvláštní úsilí s cílem zvýšit informovanost veřejnosti o významu kosmických programů pro evropské občany. Měla by Evropskému parlamentu a Radě včas poskytovat veškeré relevantní informace týkající se programu Copernicus.
(23)
Komise by se při provádění programu Copernicus měla ve vhodných případech opírat o evropské mezivládní organizace, s nimiž již navázala partnerství, a to zejména o agenturu ESA pro účely technické koordinace kosmické složky programu Copernicus, vymezení její architektury, vývoje a zadávání zakázek v oblasti družicových systémů, přístupu k datům a provozování zvláštních misí. Kromě toho by se Komise měla opírat o Evropskou organizaci pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT) pro účely provozování zvláštních misí v souladu s jejími odbornými znalostmi a mandátem.
(24)
S ohledem na partnerský charakter programu Copernicus a s cílem vyhnout se zdvojování technických odborných znalostí by měly být prováděním programu Copernicus pověřeny subjekty s vhodnou technickou a odbornou způsobilostí. Tyto subjekty by měly být motivovány k tomu, aby provádění těchto úkolů až do patřičné úrovně zpřístupňovaly hospodářské soutěži v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (8) (dále jen „finanční nařízení“).
(25)
Program Copernicus by měl obsahovat složku služeb zajišťující dodávání informací v oblastech monitorování atmosféry, mořského prostředí, území, změny klimatu, podpory krizového řízení a bezpečnosti. Program Copernicus by měl zejména přinášet informace o stavu atmosféry na místní, celostátní, evropské i celosvětové úrovni; informace o stavu oceánů, mimo jiné prostřednictvím vytvoření specializovaného evropského uskupení pro monitorování mořského prostředí; informace v rámci podpory při monitorování území přispívající k provádění místních, celostátních a evropských politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu krizového řízení, mimo jiné prostřednictvím prevence, a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb.
(26)
Při provádění složky služeb programu Copernicus, v případech, kdy je to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a specifickou odbornou úrovní, se Komise může případně obrátit na příslušné subjekty, jako je Evropská agentura pro životní prostředí, Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX), Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) a Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN), Evropské centrum pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF), další příslušné agentury, uskupení nebo konsorcia vnitrostátních subjektů, nebo na kterýkoli příslušný subjekt, který je potenciálně způsobilý k pověření v souladu s článkem 58 finančního nařízení. Volba subjektu by měla náležitě zohlednit nákladovou efektivnost při pověřování dotčenými úkoly a dopad na správní strukturu subjektu a na jeho finanční a lidské zdroje.
(27)
Společné výzkumné středisko (JRC) Komise se aktivně podílelo na iniciativě GMES a provádění počátečních provozních činností GMES zřízených podle nařízení (EU) č. 911/2010. Komise by se měla i nadále opírat o vědecko-technickou podporu JRC pro účely provádění programu Copernicus.
(28)
Zadávání veřejných zakázek subjekty, kterým bylo svěřeno provádění programu Copernicus, by mělo být slučitelné s pravidly Unie nebo s rovnocennými mezinárodními normami v rozsahu, který je v souladu ustanoveními finančního nařízení o veřejných zakázkách. V příslušných pověřovacích dohodách je třeba vymezit konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv. Prvořadým cílem by mělo být získání hospodářsky nejvýhodnějšího řešení, kontrola nákladů, zmírňování rizik, zlepšení účinnosti a snížení závislosti na jediném dodavateli. Je třeba, aby byla zajištěna otevřená a spravedlivá hospodářská soutěž v celém dodavatelském řetězci umožňující vyváženou účast různých průmyslových odvětví na všech úrovních, zejména nových účastníků a malých a středních podniků. Je třeba zabránit možnému zneužití dominantního postavení jediného dodavatele a dlouhodobé závislosti na něm. S cílem zmírnit rizika programů, zabránit závislosti na jediném dodavateli a zajistit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu realizace je třeba, aby ve vhodných případech byly dodávky zajišťovány z více zdrojů. Ve všech oblastech týkajících se pozorování Země by navíc v souladu s mezinárodními dohodami, jichž je Unie stranou, měl být chráněn a podporován rozvoj evropských podniků.
(29)
Nebezpečí nedostatečného plnění zakázky nebo jejího neplnění je třeba co nejvíce zmírnit. Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel by za tímto účelem měli prokázat udržitelnost svého smluvního plnění, pokud jde o přijaté závazky a dobu trvání smlouvy na danou zakázku. Veřejný zadavatel by proto měl v případě potřeby upřesnit požadavky týkající se spolehlivosti dodávek a poskytování služeb. Veřejný zadavatel kromě toho může v případě nákupu zboží a služeb citlivé povahy podmínit tento nákup zvláštními požadavky, zejména za účelem zajištění bezpečnosti informací. Průmyslová odvětví Unie by měla mít možnost využívat v případě určitých prvků a služeb i zdrojů mimo území Unie v případě prokazatelných zásadních výhod, pokud jde o kvalitu a náklady, ovšem při zohlednění strategické povahy programu Copernicus a požadavků Unie na bezpečnost a kontrolu vývozu. Je třeba využít investic i získaných zkušeností a odborné způsobilosti v oblasti průmyslu a zároveň zajistit, že nedojde k narušení pravidel pro výběrová řízení.
(30)
Pro lepší odhad celkových nákladů spojených se zadávaným produktem, službou nebo prací, včetně souvisejících dlouhodobých provozních nákladů, je třeba při zadávání zakázek ve vhodných případech, pokud se jedná o zadávání zakázek založené na kritériu hospodářsky nejvýhodnější zakázky, zohlednit celkové náklady v průběhu doby životnosti zadávaného výrobku, služby nebo práce, a to za použití přístupu založeného na nákladové efektivnosti, jako je zjištění nákladů v průběhu životního cyklu. Veřejný zadavatel by pro tento účel měl zajistit, aby metoda, která má být použita pro výpočet nákladů spojených s dobou životnosti výrobku, služby nebo práce, byla výslovně uvedena v zadávací dokumentaci nebo v oznámení o zakázce a aby umožňovala ověřit přesnost informací poskytovaných zhotovitelem.
(31)
Jestliže má jeden nebo více podniků již před nabídkovým řízením k dispozici informace o činnostech týkajících se tohoto nabídkového řízení, které jiné podniky nemají, měl by mít veřejný zadavatel možnost stanovit nové rovné podmínky hospodářské soutěže. Měl by též mít možnost zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo i určit minimální podíl, který má být zadán subdodavateli. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro program Copernicus charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto se jeví jako vhodné, aby byly smlouvy na zakázku uzavírány ve formě, kdy není stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie.
(32)
V zájmu zachování programu Copernicus v mezích jeho maximální částky prostřednictvím co největšího snížení rizik spojených s technickými aspekty a s harmonogramem realizace a nákladů s těmito riziky spojených, jakož i v zájmu zajištění udržitelné spolehlivosti dodávek by program Copernicus měl v co největší míře využívat předchozích investic veřejného sektoru v oblasti financí a infrastruktury a také zkušeností a schopností v oblasti průmyslu získaných prostřednictvím těchto investic do GMES. Mělo by se to týkat zejména opakovaně se vyskytujících kosmických a pozemních složek vyvíjených agenturou ESA a jejími členskými státy v kontextu volitelného programu kosmické složky GMES za finanční účasti Unie. V posledně jmenovaném případě je třeba, aby veřejný zadavatel řádně uvážil použití vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce.
(33)
Aby bylo cílů programu Copernicus dosaženo na udržitelném základě, je nutné koordinovat činnosti partnerů, kteří jsou do něj zapojeni, a navrhnout, vytvořit a provozovat kapacitu pro služby a pozorování Země, která bude splňovat nároky uživatelů. V této souvislosti by měl být Komisi nápomocen při koordinaci příspěvků Unie, členských států a mezivládních organizací, jakož i soukromého sektoru do programu Copernicus výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“), přičemž se maximálně využije stávajících kapacit a určí se nedostatky, jež je třeba na úrovni Unie řešit. Výbor pro program Copernicus by měl Komisi rovněž pomáhat při sledování, zda je Copernicus prováděn konzistentně. V zájmu řádné veřejné správy, která vyžaduje, aby byla zaručena jednotnost řízení programu Copernicus, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, by zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s plněním rozpočtu měli mít možnost podílet se na činnostech výboru pro program Copernicus jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru Copernicus pro program, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, mohli podílet i zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací, které uzavřely mezinárodní dohodu s Unií. Tito zástupci by neměli být oprávněni podílet se na hlasování výboru pro program Copernicus.
(34)
Činnost subjektů, kterým Komise svěřila úkoly spojené s prováděním, by také měla být měřena na základě výkonnostních ukazatelů. To by poskytlo Evropskému parlamentu a Radě informaci o pokroku činností v rámci programu Copernicus a o provádění programu Copernicus.
(35)
Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 (9) stanovilo registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES a určilo kritéria pro omezení přístupu ke zvláštním datům GMES a informacím služeb GMES.
(36)
Data a informace získané v rámci programu Copernicus by měly být za odpovídajících podmínek a omezení plně, volně a bezplatně zpřístupněny s cílem podpořit jejich využívání a sdílení a posílit evropský trh v oblasti pozorování Země, zejména navazující odvětví, a tím umožnit růst a vytváření pracovních míst.
(37)
Komise by měla spolupracovat s poskytovateli dat na tom, aby byly uzavřeny dohody o licenčních podmínkách pro data třetí strany s cílem usnadnit jejich využívání v rámci programu Copernicus v souladu s tímto nařízením a příslušnými právy třetí strany.
(38)
Je třeba zohlednit práva na přístup k datům z družice Sentinel programu Copernicus udělená v rámci kosmické složky programu GMES, jak je dne 24. září 2013 schválila programová rada agentury ESA pro pozorování Země.
(39)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus je civilním programem pod civilní kontrolou, mělo by mít prioritu získávání dat a vytváření informací, včetně obrazových souborů ve vysokém rozlišení, jež nepředstavují riziko nebo hrozbu pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států. Protože však některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus mohou vyžadovat ochranu, měli by všichni účastníci programu Copernicus v zájmu zajištění bezpečného šíření takových informací v oblasti působnosti tohoto nařízení zajistit stejný stupeň ochrany utajovaných informací EU, jaký je zajištěn bezpečnostními pravidly stanovenými v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (10) a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí Rady 2013/488/EU (11).
(40)
Jelikož některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus, včetně obrazových dat vysokého rozlišení, mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, měla by být Rada v řádně odůvodněných případech oprávněna k přijetí opatření, jimiž bude rizikům či hrozbám pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států zamezeno.
(41)
Unie by měla být vlastníkem veškerého hmotného a nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programu Copernicus. Za účelem plného respektování veškerých základních práv týkajících se vlastnictví je třeba uzavřít s existujícími vlastníky nezbytná ujednání. Mělo by být zřejmé, že ustanovení týkající se vlastnictví nehmotného majetku stanovená v tomto nařízení se nevztahují na nehmotná práva, která nejsou v rámci příslušných vnitrostátních předpisů převoditelná. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tento majetek zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila. Unii by mělo být zejména umožněno převést vlastnictví nebo licenci k právům duševního vlastnictví, která vyplynou z činností vykonaných v rámci programu Copernicus, a umožnit tak následným uživatelům, aby ve velké míře využívali služeb programu Copernicus.
(42)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny během celého výdajového cyklu pomocí přiměřených opatření, jež zahrnují prevenci, zjišťování a vyšetřování nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případně i správní a finanční sankce podle finančního nařízení.
(43)
S ohledem komplexnost programu Copernicus by Komisi měli být nápomocni nezávislí odborníci z široké škály zúčastněných stran, zejména včetně odborníků navržených členskými státy pro oblast bezpečnostních otázek, zástupců příslušných vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru a uživatelů programu Copernicus, aby Komisi poskytovali nezbytné technické a vědecké poznatky a poskytovali jí interdisciplinární a meziodvětvovou perspektivu, s ohledem na příslušné existující iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
(44)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o přijímání ročního pracovního programu, technických specifikací pro složku služeb a kosmickou složku, bezpečnostní aspekty a opatření na podporu sbližování členských států při používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a jejich přístupu k technologiím a vývoji v oblasti pozorování Země, by prováděcí pravomoci měly být svěřeny Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
(45)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus vychází z potřeb uživatelů, vyžaduje trvalé a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby. V zájmu zvýšení hodnoty pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím pravidelných konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru. Za tímto účelem je třeba zřídit pracovní skupinu („fórum uživatelů“), která bude výboru pro program Copernicus nápomocna při určování požadavků uživatelů, ověřování souladu služeb a koordinaci uživatelů z veřejného sektoru.
(46)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o požadavky na data nezbytná pro vývoj provozních služeb, o podmínky a postupy týkající se přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, jejich registrace a používání, o specifická technická kritéria nutná pro zamezení narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a kritéria pro omezení získávání nebo šíření těchto dat nebo informací v důsledku kolidujících práv. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci příprav vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(47)
Činnosti financované v rámci tohoto nařízení by měly být sledovány a hodnoceny, aby bylo možné je upravovat a rozvíjet. V hodnocení by se měly posuzovat zejména dopady datové a informační politiky z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země. Hodnocení by se mělo zaměřit také na možnost budoucího zapojení příslušných evropských agentur, například Agentury pro evropský GNSS (GSA). V zájmu maximálního využití výsledků a zhodnocení poznatků a odborných znalostí získaných v průběhu prováděcích fází programu Copernicus je třeba posoudit nové organizační modely pro budoucí plánování, a zajistit tak dlouhodobý hospodářský závazek.
(48)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení programu Copernicus, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť tento program bude také zahrnovat celoevropskou kapacitu a bude záviset na koordinovaném poskytování služeb v členských státech, které je třeba koordinovat na úrovni Unie, ale spíše jej z důvodu rozsahu činnosti může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(49)
Toto nařízení stanoví finanční krytí, které představuje pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (13).
(50)
Je vhodné uvést dobu financování podle tohoto nařízení do souladu s dobou financování podle nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013. Proto by se toto nařízení mělo použít ode dne 1. ledna 2014.
(51)
Je proto rovněž nutné zrušit nařízení (EU) č. 911/2010, aby bylo možné stanovit vhodný rámec pro řízení a financování a zajistit plnou funkčnost programu Copernicus. Veškerá opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 by měla zůstat v platnosti za účelem zajištění jejich kontinuity,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ A FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program Copernicus, program Unie pro pozorování a monitorování Země (dále jen „program Copernicus“), a stanoví se pravidla pro jeho provádění.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Program Copernicus je civilním programem, který vychází z uživatelských potřeb, podléhá civilní kontrole, využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity a rovněž zajišťuje návaznost na činnosti dosažené v rámci Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti.
2. Program Copernicus zahrnuje tyto složky:
a)
složku služeb zajišťující přístup k informacím v těchto oblastech: monitorování atmosféry, monitorování mořského prostředí, monitorování území, změna klimatu, krizové řízení a bezpečnost;
b)
kosmickou složku zajišťující udržitelná pozorování z vesmíru pro oblasti služeb uvedené v písmenu a);
c)
složku in situ, která prostřednictvím instalací umístěných ve vzduchu, v moři a na zemi zajišťuje koordinovaný přístup k pozorování pro oblasti služeb uvedené v písmenu a).
3. Mezi složkami uvedenými v odstavci 2 se zřídí vhodná propojení a rozhraní.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumějí:
1)
„zvláštními misemi“ vesmírné mise na pozorování Země určené pro použití a provozování v rámci programu Copernicus, zejména mise Sentinel;
2)
„přispěvatelskými misemi“ vesmírné mise na pozorování Země poskytující do programu Copernicus data, která doplňují data ze zvláštních misí;
3)
„daty ze zvláštních misí“ data ze zvláštních misí získaná při pozorování Země z vesmíru určená pro použití v rámci programu Copernicus;
4)
„daty z přispěvatelských misí“ data z přispěvatelských misí získaná při pozorování Země z vesmíru licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
5)
„daty in situ“ data z pozorování získaná z čidel umístěných na zemi, v moři či ve vzduchu, jakož i odkazy a přidružená data licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
6)
„daty a informacemi třetí strany“ data a informace vytvořené mimo oblast působnosti programu Copernicus, které jsou nezbytné pro uskutečnění jeho cílů;
7)
„daty z programu Copernicus“ data ze zvláštních misí, data z přispěvatelských misí a data in situ;
8)
„informacemi z programu Copernicus“ informace získané ze služeb programu Copernicus uvedených v čl. 5 odst. 1 v návaznosti na zpracování či modelování dat z programu Copernicus;
9)
„uživateli programu Copernicus“:
a)
hlavní uživatelé programu Copernicus: orgány a instituce Unie, evropské, vnitrostátní, regionální či místní orgány pověřené vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejné služby nebo politiky v oblastech uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a);
b)
uživatelé v oblasti výzkumu: vysoké školy či jakékoli jiné výzkumné a vzdělávací organizace;
c)
komerční a soukromí uživatelé;
d)
charitativní organizace, nevládní organizace a mezinárodní organizace.
Článek 4
Cíle
1. Program Copernicus přispívá k těmto obecným cílům:
a)
monitorování Země s cílem podpořit ochranu životního prostředí a úsilí v oblasti civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
maximalizace socioekonomických přínosů a z toho plynoucí podpora strategie Evropa 2020 a jejích cílů inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění prosazováním využívání pozorování Země v aplikacích a službách;
c)
podpora rozvoje konkurenceschopného evropského kosmického průmyslu a odvětví služeb a maximalizace příležitostí pro evropské podniky vyvíjet a poskytovat inovativní systémy pozorování Země a inovativní služby v této oblasti;
d)
zajištění autonomního přístupu ke znalostem z oblasti životního prostředí a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformačních služeb, díky čemuž se Evropa bude moci nezávisle rozhodovat a jednat;
e)
podpora evropských politik a přispívání k těmto politikám, jakož i podpora globálních iniciativ, jako je například GEOSS.
2. Za účelem dosažení obecných cílů uvedených v odstavci 1 sleduje program Copernicus tyto specifické cíle:
a)
na dlouhodobém a udržitelném základě poskytovat uživatelům programu Copernicus přesná a spolehlivá data a informace, které umožňují služby uvedené v čl. 5 odst. 1 a vyhovují požadavkům hlavních uživatelů programu Copernicus;
b)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům a informacím získaným na základě pozorování z vesmíru prováděného na základě autonomní kapacity Evropy pro pozorování Země, jež splňuje jednotné technické specifikace a buduje na stávajícím evropském a vnitrostátním vybavení a schopnostech Evropy, které v případě potřeby doplňuje;
c)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům in situ založený zejména na stávajících kapacitách provozovaných na evropské i vnitrostátní úrovni a na globálních systémech a sítích pro pozorování.
3. Dosahování cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 bude poměřováno těmito ukazateli výsledků:
a)
daty z programu Copernicus a informacemi z programu Copernicus zpřístupněnými v souladu s příslušnými požadavky na úrovni služeb v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
zvýšenou poptávkou po datech z programu Copernicus a informacích z programu Copernicus, která se měří sledováním vývoje počtu uživatelů, objemu využitých dat a informací s přidanou hodnotou, zvýšeného počtu navazujících služeb a rozšiřování distribuce ve všech členských státech i v Unii;
c)
využíváním dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v orgánech a institucích Unie, mezinárodních organizacích, evropských, regionálních či místních orgánech, a to i mírou využití dat uživateli a jejich spokojenosti a množstvím přínosů, které poskytují evropské společnosti;
d)
pronikáním na trh, mimo jiné rozšiřováním stávajících trhů a vytvářením trhů nových a konkurenceschopností evropských navazujících subjektů;
e)
trvalou dostupností dat z programu Copernicus podporujících služby tohoto programu.
Článek 5
Složka služeb programu Copernicus
1. Složka služeb programu Copernicus zahrnuje tyto služby:
a)
službu monitorování atmosféry, která zajišťuje informace o kvalitě ovzduší v evropském měřítku a o chemickém složení atmosféry v celosvětovém měřítku. Poskytuje obzvláště informace pro systémy monitorování kvality ovzduší provozované od místní po celostátní úroveň a měla by přispívat k monitorování klimatických proměnných složení atmosféry, pokud možno včetně interakce s lesním nadrostem;
b)
službu monitorování mořského prostředí, která poskytuje informace o stavu a dynamice fyzických ekosystémů oceánů a moří pro oblast světového oceánu i evropských regionálních mořských oblastí, na podporu námořní bezpečnosti, přispívá k monitorování odpadních toků, mořského prostředí, pobřežních a polárních regionů a mořských zdrojů, jakož i k meteorologickým předpovědím a monitorování změny klimatu;
c)
službu monitorování území, která poskytuje informace o využívání půdy, krajinném pokryvu, kryosféře, změně klimatu a biogeofyzikálních proměnných včetně jejich dynamiky, na podporu environmentálního monitorování biologické rozmanitosti, půdy, vnitrozemských i pobřežních vod, lesů a vegetace a přírodních zdrojů od celosvětové po místní úroveň, jakož i na celkovou podporu provádění politik v oblasti životního prostředí, zemědělství, rozvoje, energetiky, územního plánování, infrastruktury a dopravy;
d)
službu v oblasti změny klimatu, která poskytuje informace ke zvýšení znalostní základny na podporu politik v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování. Přispívá zejména k poskytování základních klimatických proměnných, klimatických analýz, předpovědí a ukazatelů v časovém a prostorovém měřítku, které se týkají strategií přizpůsobení a zmírňování dopadů pro různé oblasti odvětvových a společenských přínosů v rámci Unie;
e)
službu pro podporu krizového řízení, která poskytuje informace pro reakci v případě různých druhů katastrof, včetně nebezpečí způsobených počasím, geofyzikálních nebezpečí, úmyslných či neúmyslných katastrof způsobených člověkem a jiných humanitárních katastrof, jakož i pro prevenci, připravenost, reakci a obnovu činnosti;
f)
bezpečnostní službu, která poskytuje informace na podporu řešení problémů, jimž Evropa čelí v oblasti civilní bezpečnosti, čímž zlepšuje předcházení krizím, připravenost a schopnost reakce, zejména při kontrole hranic a dohledu nad mořským prostředím, ale též na podporu vnější činnosti Unie, aniž by byla dotčena ujednání o spolupráci, jež mohou být uzavřena mezi Komisí a různými subjekty společné zahraniční a bezpečnostní politiky, zejména Satelitním střediskem Evropské unie.
2. Služby uvedené v odstavci 1 musí být poskytovány s ohledem na zásadu subsidiarity a proporcionality, nákladově efektivním způsobem a podle okolností decentralizovaně, aby se tak na evropské úrovni propojily data z vesmíru, data in situ i referenční data a kapacity, které v členských státech již existují, čímž se zabrání jejich zdvojování. Nová data, která zdvojují stávající zdroje, se nepořizují, ledaže je využití stávajících nebo zdokonalitelných souborů dat technicky neproveditelné, nákladově neefektivní nebo nemožné provést včas.
V rámci služeb se provádí přísné systémy kontroly kvality a poskytují se informace o úrovni služeb, včetně dostupnosti, spolehlivosti, kvality a včasnosti.
3. Za účelem zajištění rozvoje služeb uvedených v odstavci 1 a jejich využití ve veřejném sektoru se rovněž uskuteční tyto činnosti:
a)
rozvojové činnosti zaměřené na zlepšení kvality a výkonnosti služeb, včetně jejich vývoje a přizpůsobování, na odstraňování nebo zmírňování provozních rizik, jakož i na využívání součinnosti se souvisejícími činnostmi, například v rámci programu Horizont 2020;
b)
podpůrné činnosti, které spočívají v opatřeních na podporu využívání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus:
i)
veřejnými orgány pověřenými vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejných služeb nebo politiky v oblastech uvedených v odstavci 1. Patří sem i budování kapacit a vytváření standardních postupů a nástrojů za účelem začlenění dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus do pracovních procesů uživatelů,
ii)
ostatními uživateli a navazujícími aplikacemi. Patří sem i informační, vzdělávací a osvětové činnosti.
Článek 6
Kosmická složka programu Copernicus
1. Kosmická složka programu Copernicus zahrnuje pozorování z vesmíru a slouží především službám uvedeným v čl. 5 odst. 1.
2. Kosmická složka programu Copernicus sestává ze zvláštních misí a dat z přispěvatelských misí a zahrnuje tyto činnosti:
a)
pozorování z vesmíru, včetně:
i)
dokončení, údržby a provozu zvláštních misí, včetně stanovení úkolů pro družice, sledování a kontroly družic, přijímání, zpracování, archivace a šíření dat, nepřetržité kalibrace a validace,
ii)
poskytování dat in situ pro kalibraci a validaci pozorování v rámci zvláštních misí,
iii)
poskytování, archivace a šíření dat z přispěvatelských misí, která doplňují data ze zvláštních misí;
b)
činnosti v reakci na vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně:
i)
zjišťování nedostatků při pozorování a specifikace nových zvláštních misí na základě požadavků uživatelů,
ii)
vývoje zaměřeného na modernizaci a doplňování zvláštních misí, včetně projektování a získávání nových prvků související kosmické infrastruktury;
c)
ochranu družic proti riziku srážky při zohlednění rámce Unie pro podporu pozorování a sledování vesmíru;
d)
bezpečné vyřazení družic z provozu na konci jejich životnosti.
Článek 7
Složka in situ v rámci programu Copernicus
1. Složka in situ v rámci programu Copernicus poskytuje přístup k datům in situ, která slouží především službám programu Copernicus uvedeným v čl. 5 odst. 1.
Zahrnuje tyto činnosti:
a)
poskytování dat in situ provozním službám, včetně dat in situ třetích stran na mezinárodní úrovni, a to na základě stávajících kapacit;
b)
koordinaci a harmonizaci shromažďování a poskytování dat in situ;
c)
technickou pomoc Komisi týkající se požadavků služeb na data in situ získaná pozorováním;
d)
spolupráci s provozovateli in situ za účelem podpory soudržnosti vývojových činností souvisejících s infrastrukturou a sítí pro pozorování in situ;
e)
zjišťování nedostatků při pozorování in situ, které nelze odstranit stávající infrastrukturou ani sítěmi, a to i na celosvětové úrovni, a řešení těchto nedostatků s ohledem na zásadu subsidiarity.
2. Data in situ se v rámci programu Copernicus využívají v souladu s příslušnými právy třetích stran, včetně práv členských států, a s příslušnými omezeními týkajícími se používání či redistribuce.
3. V souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení může Komise činnostmi složky in situ částečně nebo plně pověřit provozovatele služeb uvedené v čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení nebo, je-li požadována celková koordinace, Evropskou agenturu pro životní prostředí.
Článek 8
Finanční krytí
1. Finanční krytí na provádění činností podle článků 5, 6 a 7 činí 4 291,48 milionů EUR v běžných cenách pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Částka uvedená v odstavci 1 se rozdělí na tyto kategorie výdajů v běžných cenách:
a)
na činnosti uvedené v článcích 5 a 7 se přidělí 897,415 milionů EUR;
b)
na činnosti uvedené v článku 6 se přidělí 3 394,065 milionů EUR, přičemž maximální částka na činnosti uvedené v čl. 6 odst. 2 písm. c) činí 26,5 milionů EUR.
3. Komise může prostředky z jedné kategorie výdajů, jak jsou uvedeny v odst. 2 písm. a) a b), přesunout do druhé kategorie, a to až do výše 10 % částky uvedené v odstavci 1. V případě, že přesunované částky ve svém úhrnu přesáhnou 10 % částky uvedené v odstavci 1, Komise poradním postupem podle čl. 30 odst. 3 konzultuje výbor pro program Copernicus.
4. Úrokové výnosy z předběžného financování, které bylo poskytnuto subjektům pověřeným nepřímým plněním rozpočtu, se přidělí na činnosti, na které se vztahuje pověřovací dohoda nebo smlouva uzavřená mezi Komisí a dotčeným subjektem. Subjekty pověřené nepřímým plněním rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení otevřou účty, které umožní identifikovat prostředky a odpovídající úroky.
5. Roční rozpočtové prostředky schvaluje každoročně Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce. Rozpočtové závazky na činnosti trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let.
6. Z přídělu finančních prostředků na program Copernicus lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, sledování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou vyžadovány přímo pro řízení programu Copernicus a dosahování jeho cílů, včetně výdajů na studie, schůze, informační a komunikační činnosti, jakož i výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování informací a výměnu dat.
7. Komise může prováděním programu Copernicus pověřit subjekty uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. Je-li rozpočet programu Copernicus plněn s využitím nepřímého řízení podle čl. 10 odst. 3 nebo čl. 11 odst. 1, uplatní se v míře umožněné článkem 60 finančního nařízení pravidla subjektů pověřených úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, která upravují zadávání veřejných zakázek. V příslušných pověřovacích dohodách se vymezí konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv.
KAPITOLA II
SPRÁVA PROGRAMU COPERNICUS
Článek 9
Úloha Komise
1. Komise nese celkovou odpovědnost za program Copernicus a za koordinaci mezi jeho různými složkami. Spravuje finanční prostředky přidělené podle tohoto nařízení a dohlíží na provádění programu Copernicus, a to i pokud jde o stanovení priorit, zapojení uživatelů, náklady, harmonogram, průběh plnění a zadávání zakázek.
2. Komise jménem Unie a v oblasti její působnosti řídí vztahy se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a zajišťuje koordinaci programu Copernicus s činnostmi na vnitrostátní úrovni, na úrovni Unie i na mezinárodní úrovni.
3. Komise usnadňuje koordinované příspěvky členských států se zaměřením na operativní poskytování služeb a dlouhodobou dostupnost nezbytných dat z pozorování.
4. Komise podporuje odpovídající rozvoj služeb programu Copernicus a zajišťuje doplňkovost, soudržnost a propojení programu Copernicus s dalšími příslušnými politikami, nástroji, programy a činnostmi Unie s cílem zajistit, že tyto politiky, nástroje, programy a činnosti budou ze služeb programu Copernicus těžit.
5. Komise podporuje vytváření dlouhodobého stabilního investičního prostředí a při rozhodování o změnách produktů datových služeb programu Copernicus a informačních služeb programu Copernicus spadajících do působnosti tohoto nařízení vede konzultace se zúčastněnými stranami.
6. Komise zajistí, aby veškeré subjekty pověřené prováděním úkolů poskytovaly své služby všem členským státům.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 31, pokud jde o stanovení požadavků na data za účelem vývoje složky služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
8. Komise přijme prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1, pokud je o provádění této složky;
b)
technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus podle článku 6, pokud jde o provádění této složky a její rozvoj na základě požadavků uživatelů.
9. Komise poskytne včas členským státům a Evropskému parlamentu veškeré příslušné informace týkající se programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizik, celkové náklady, roční náklady na provoz každého významného prvku infrastruktury programu Copernicus, harmonogram, průběh plnění, zadávání zakázek a posouzení správy práv duševního vlastnictví.
Článek 10
Úloha Evropské kosmické agentury
1. Komise uzavře s agenturou ESA pověřovací dohodu, kterou ji pověří těmito úkoly:
a)
zajišťováním technické koordinace kosmické složky programu Copernicus;
b)
za koordinace Komise definováním celkové systémové architektury kosmické složky programu Copernicus a jejího rozvoje na základě uživatelských požadavků;
c)
spravováním přidělených finančních prostředků;
d)
zajištěním monitorovacích a kontrolních postupů;
e)
vyvíjením nových zvláštních misí;
f)
zajišťováním opakujících se zvláštních misí;
g)
provozováním zvláštních misí, s výjimkou misí provozovaných organizací EUMETSAT podle odstavce 2 tohoto článku;
h)
koordinací režimu přístupu služeb programu Copernicus k datům z přispěvatelských misí;
i)
zajišťováním přístupových práv a vyjednáváním podmínek používání dat z komerčních družic, jež jsou požadována službami programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
2. Komise uzavře pověřovací dohodu s organizací EUMETSAT, kterou jí v souladu s jejím mandátem a odbornou úrovní svěří odpovědnost provozovat zvláštní mise a poskytovat přístup k datům z přispěvatelských misí.
3. Pověřovací dohody s agenturou ESA a organizací EUMETSAT se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatém Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
4. V souladu s článkem 60 finančního nařízení jednají agentura ESA a organizace EUMETSAT ve vhodných případech jako veřejní zadavatelé s pravomocí přijímat rozhodnutí týkající se provádění a koordinace úkolů v oblasti zadávání zakázek, jež jim byly svěřeny.
5. Je-li to nezbytné pro provádění úkolů a plnění rozpočtu, které jsou předmětem pověření, stanoví pověřovací dohody obecné podmínky pro správu finančních prostředků, jež jsou agentuře ESA a organizaci EUMETSAT svěřeny, a případně zohlední dlouhodobý scénář ESA. Stanoví zejména činnosti, které mají být provedeny v souvislosti s vývojem, zadáváním zakázek a provozem kosmické složky programu Copernicus, s tím spojeným financováním, řídicími postupy a opatřeními pro sledování a kontrolu, opatřeními použitelnými v případě nedostatečného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu, průběhu plnění a zadávání zakázek, jakož i s pravidly pro úpravu vlastnictví veškerých hmotných i nehmotných aktiv.
6. Opatření pro sledování a kontrolu stanoví zejména systém předběžného odhadu nákladů, systematické informování Komise o nákladech a harmonogramu a v případě nesrovnalostí mezi předpokládaným rozpočtem, průběhem plnění a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí provedení činností v mezích přiděleného rozpočtu.
7. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeném v odstavci 3 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor pro program Copernicus je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a agenturou ESA a organizací EUMETSAT.
8. Komise informuje výbor pro program Copernicus o výsledcích hodnocení zadávacích řízení a smluv, které má agentura ESA a organizace EUMETSAT uzavřít se subjekty soukromého sektoru, včetně informací o subdodávkách.
Článek 11
Provozovatelé služeb
1. Je-li to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a stávající specifickou odbornou úrovní, mandátem a provozními a řídícími kapacitami, může Komise prostřednictvím pověřovacích dohod či smluvních ujednání pověřit prováděním úkolů spojených se složkou služeb mimo jiné tyto subjekty:
a)
Evropskou agenturu pro životní prostředí (EEA);
b)
Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX);
c)
Evropskou agenturu pro námořní bezpečnost (EMSA);
d)
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN);
e)
Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF);
f)
další příslušné evropské agentury, sdružení či konsorcia vnitrostátních institucí.
Pověřovací dohody s provozovateli služeb se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatého Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
2. Při výběru subjektů uvedených v odstavci 1 se řádně zohlední nákladová efektivnost svěření těchto úkolů a dopad na správní strukturu daných subjektů a na jejich finanční a lidské zdroje.
3. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeného v odstavci 1 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a provozovateli služeb.
Článek 12
Pracovní program Komise
1. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu pro program Copernicus roční pracovní program podle článku 84 finančního nařízení.
2. Roční pracovní program obsahuje plán provádění s podrobným popisem činností týkajících se složek programu Copernicus uvedených v článcích 5, 6 a 7, má perspektivní povahu a zohledňuje vyvíjející se potřeby uživatelů a technický rozvoj.
3. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 tohoto nařízení.
Článek 13
Spolupráce s členskými státy
1. Komise spolupracuje s členskými státy s cílem zlepšit vzájemnou výměnu dat a informací a posílit rozvoj distribuce dat na regionální a místní úrovni. Komise usiluje o zajištění toho, aby měl program Copernicus požadovaná data a informace k dispozici. Přispěvatelské mise, infrastruktury služeb a infrastruktury in situ členských států představují zásadní příspěvek do programu Copernicus.
2. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout opatření na podporu používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus členskými státy a na podporu jejich přístupu k technologii a rozvoji v oblasti pozorování Země. Taková opatření nesmějí narušit volnou hospodářskou soutěž. Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
KAPITOLA III
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
ODDÍL I
Obecná ustanovení týkající se zadávání veřejných zakázek
Článek 14
Obecné zásady
Aniž je dotčen čl. 8 odst. 7 a opatření požadovaná pro ochranu základních zájmů v oblasti bezpečnosti Unie nebo veřejné bezpečnosti nebo pro zajištění souladu s požadavky Unie na kontrolu vývozu, použije se na program Copernicus finanční nařízení, zejména otevřený přístup a spravedlivá hospodářská soutěž v rámci celého průmyslového dodavatelského řetězce, zadávací řízení na základě poskytování transparentních a včasných informací, jasné sdělování platných pravidel pro zadávání zakázek, kritérií pro výběr a kritérií pro zadání a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících vytvořit rovné podmínky pro všechny potenciální zájemce.
Článek 15
Specifické cíle
Veřejní zadavatelé sledují při zadávání zakázek ve svých zadávacích řízeních tyto cíle:
a)
podporovat co nejrozsáhlejší a nejotevřenější účast všech hospodářských subjektů v celé Unii, zejména nových účastníků a malých a středních podniků, mimo jiné prostřednictvím podpory využívání subdodávek ze strany uchazečů;
b)
zabránit možnému zneužití dominantního postavení a závislosti na jednom dodavateli;
c)
využít předchozích investic veřejného sektoru a získaných zkušeností, jakož i odborných zkušeností a způsobilostí v oblasti průmyslu, a zároveň zajistit, aby byla v zadávacích řízeních dodržována pravidla hospodářské soutěže;
d)
ve vhodných případech usilovat o zajištění více zdrojů s cílem zabezpečit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu;
e)
ve vhodných případech zohlednit celkové náklady za celé užitné období daného zadávaného produktu, služby nebo práce.
ODDÍL II
Zvláštní ustanovení vztahující se na zadávání veřejných zakázek
Článek 16
Zavedení rovných podmínek hospodářské soutěže
Veřejný zadavatel je povinen učinit příslušná opatření, která zajistí spravedlivé podmínky hospodářské soutěže v případě, že předchozí účast určitého hospodářského subjektu na činnostech souvisejících s předmětem výzvy k podávání nabídek:
a)
může tomuto hospodářskému subjektu přinést značné výhody ve smyslu výsadních informací, a může tudíž vést k obavám ohledně dodržování zásad rovného zacházení, nebo
b)
ovlivňuje běžné podmínky hospodářské soutěže nebo nestrannost a objektivitu zadávání či plnění zakázek.
Tato opatření nesmějí narušovat hospodářskou soutěž nebo ohrozit rovné zacházení nebo důvěrnost údajů shromážděných o podnicích, jejich obchodních vztazích a struktuře nákladů. Tato opatření musí v souvislosti s tím zohledňovat povahu a podmínky zakázky, která má být zadána.
Článek 17
Bezpečnost informací
Pokud se zakázky týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni.
Článek 18
Spolehlivost dodávek
Veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení upřesní požadavky související se spolehlivostí dodávek a poskytování služeb při plnění zakázky.
Článek 19
Zakázky rozdělené na podmíněné části
1. Veřejný zadavatel může zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části.
2. Zakázka rozdělená na podmíněné části se skládá z pevné části, ke které je stanoven rozpočtový závazek a z něj plynoucí pevný závazek zhotovit práce, uskutečnit dodávky nebo poskytnout služby dohodnuté pro tuto část, a z jedné nebo více částí, jež jsou podmíněny z hlediska rozpočtu i plnění. Specifické rysy zakázky rozdělené na podmíněné části jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení. Je zde vymezen zejména předmět zakázky, cena nebo podmínky jejího stanovení a podmínky zhotovení díla, uskutečnění dodávek a poskytování služeb v jednotlivých částech.
3. Poskytování pevné části musí být ucelené; totéž platí pro každou podmíněnou část s přihlédnutím k povinnostem v rámci dřívějších částí.
4. Plnění jednotlivých podmíněných částí podléhá souhlasu veřejného zadavatele, který své rozhodnutí zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli sdělí v souladu se zakázkou. Je-li podmíněná část potvrzena se zpožděním nebo není-li potvrzena vůbec, může zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel v případě, že to zakázka umožňuje, za podmínek v ní stanovených, požadovat náhradu za prodlení nebo náhradu za nedodržení smlouvy.
5. Pokud veřejný zadavatel v určité části shledá, že práce, dodávky nebo služby sjednané pro tuto část nebyly dokončeny, může v případě, že to smlouva umožňuje, a za podmínek v ní stanovených, uplatnit nárok na náhradu škody a smlouvu ukončit.
Článek 20
Zakázky s nákladově stanovenou cenou
1. Veřejný zadavatel se může za podmínek stanovených v odstavci 2 v mezích maximálního cenového limitu rozhodnout pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou.
Cenu, která má být za takovéto zakázky zaplacena, tvoří náhrada všech přímých nákladů, které zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli vznikly při plnění zakázky, jako jsou výdaje za pracovní sílu, materiál, spotřební zboží, a využívání zařízení a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky. Tyto výdaje se navýší o paušální částku pokrývající nepřímé náklady a zisk, nebo o částku pokrývající nepřímé náklady a výkonnostní odměnu v závislosti na dosažení cílů, pokud jde o průběh plnění a harmonogram plnění.
2. Veřejný zadavatel se může pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou rozhodnout, není-li objektivně možné přesně stanovit pevnou cenu a může-li přiměřeně prokázat, že pevná cena by byla z důvodu nejistot, jež jsou s plněním zakázky nutně spojeny, neobvykle vysoká, protože:
a)
zakázka se týká velmi složitých prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto s sebou nese značná technická rizika;
b)
činnosti, které jsou předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít neprodleně, ačkoli není ještě možné stanovit pevnou a definitivní celkovou cenu, jelikož existují značná rizika nebo protože plnění zakázky je částečně závislé na plnění jiných zakázek.
3. Maximálním cenovým limitem zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je nejvyšší cena, která může být zaplacena. Tento limit lze překročit pouze ve výjimečných, náležitě odůvodněných případech a s předchozím souhlasem veřejného zadavatele.
4. V dokumentaci k zadávacímu řízení na zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je třeba upřesnit:
a)
typ zakázky, tedy zda se jedná o zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou v mezích maximálního cenového limitu;
b)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou prvky zakázky, které jsou předmětem nákladově stanovené ceny;
c)
výši maximálního cenového limitu;
d)
kritéria pro zadání zakázky, která musí umožnit vyhodnocení věrohodnosti odhadovaného celkového rozpočtu, uhraditelných nákladů, mechanismů určování těchto nákladů a zisku uvedeného v nabídce, která se hodnotí;
e)
mechanismy navýšení uvedené v odstavci 1, které se mají použít u přímých nákladů;
f)
pravidla a postupy pro určení způsobilosti nákladů, které uchazeč v souvislosti s plněním zakázky odhaduje, při dodržení zásad uvedených v odstavci 5;
g)
účetní pravidla, která uchazeč musí dodržovat;
h)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou, která má být změněna na zakázku s pevnou a konečnou cenou, parametry platné pro takovou změnu.
5. Náklady, které zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel při plnění zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou vynaložil, jsou způsobilé pouze v případě, že:
a)
jsou skutečně během doby trvání zakázky vynaloženy, s výjimkou nákladů na zařízení, infrastruktury a dlouhodobá nehmotná aktiva, která jsou pro plnění zakázky nezbytná a u kterých lze za způsobilé náklady považovat celou pořizovací cenu;
b)
jsou uvedeny v odhadovaném celkovém rozpočtu, který lze měnit prostřednictvím dodatků k původní zakázce;
c)
jsou pro plnění zakázky nezbytné;
d)
vyplývají z plnění zakázky a lze je plnění zakázky přičítat;
e)
jsou identifikovatelné, ověřitelné, zachycené v účetnictví zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele a stanoveny v souladu s účetními standardy uvedenými v dokumentaci k zadávacímu řízení a ve smlouvě o zakázce;
f)
splňují požadavky platných daňových a sociálních právních předpisů;
g)
neodchylují se od podmínek zakázky;
h)
jsou přiměřené, odůvodněné a splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti.
Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel odpovídá za své nákladové účetnictví a za vedení řádných účetních záznamů nebo jakýchkoli jiných dokumentů vyžadovaných za účelem doložení toho, že náklady, jejichž proplacení požaduje, jsou skutečné a v souladu se zásadami vymezenými v tomto článku. Náklady, které nemůže odůvodnit, jsou považovány za nezpůsobilé a jejich úhrada musí být zamítnuta.
6. Veřejný zadavatel je v zájmu zajištění řádného plnění zakázek s nákladově stanovenou cenou odpovědný za tyto úkoly:
a)
stanovení maximálního cenového limitu tak, aby byl co nejrealističtější a zároveň umožňoval flexibilitu nezbytnou pro zohlednění technických problémů;
b)
změnu zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou na zakázku se zcela pevnou a konečnou cenou, jakmile je během plnění zakázky tuto pevnou a konečnou cenu možné stanovit. Určit za tím účelem parametry pro změnu zakázky uzavřené s nákladově stanovenou cenou na zakázku s pevnou a konečnou cenou;
c)
zavedení opatření pro dohled a kontrolu, která stanoví zejména systém pro předběžný odhad nákladů;
d)
určení vhodných zásad, nástrojů a postupů pro plnění zakázek, především pro určení a kontrolu způsobilosti nákladů zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele či jejich subdodavatelů v průběhu plnění zakázky a pro začlenění dodatků do zakázky;
e)
ověření toho, zda zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel a jejich subdodavatelé dodržují účetní standardy uvedené v zakázce a povinnost předložit účetní dokumenty poskytující věrný a poctivý obraz jejich účetnictví;
f)
zajištění toho, aby při plnění zakázky byla nepřetržitě sledována účinnost zásad, nástrojů a postupů uvedených v písmenu d).
Článek 21
Dodatky
Veřejný zadavatel a zhotovitelé, dodavatelé nebo poskytovatelé mohou zakázku pozměnit dodatkem, který však musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
nemění předmět zakázky;
b)
nenarušuje ekonomickou rovnováhu zakázky;
c)
nezavádí podmínky, které by v případě, že by byly obsaženy v původní zadávací dokumentaci k zakázce, umožnily přijmout jiné uchazeče, než kteří byli původně přijati, nebo jinou nabídku, než která byla původně přijata.
Článek 22
Subdodávky
1. Veřejný zadavatel uchazeče požádá, aby část zakázky zadal prostřednictvím zadávacího řízení na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáležejí do skupiny daného uchazeče, zejména novým účastníkům a malým a středním podnikům.
2. Veřejný zadavatel vyjádří požadovaný podíl subdodávek v rámci zakázky jako rozmezí od minimálního do maximálního procentního podílu. Zajistí, aby tyto podíly byly vyvážené k cíli a hodnotě zakázky s přihlédnutím k povaze dotčeného odvětví činnosti, a zejména ke zjištěnému stavu hospodářské soutěže a průmyslovému potenciálu.
3. Pokud uchazeč v nabídce uvede, že nemá v úmyslu zadat jakýkoliv podíl zakázky subdodavatelům nebo že podíl, který zamýšlí zadat ve formě subdodávek, je nižší než rozmezí uvedené v odstavci 2, uvede veřejnému zadavateli příslušné důvody. Veřejný zadavatel tyto informace předá Komisi.
4. Veřejný zadavatel může subdodavatele, které si zvolil zájemce ve fázi zadávacího řízení k hlavní zakázce nebo uchazeč pro její plnění, zamítnout. Zamítnutí lze odůvodnit pouze na základě kritérií pro výběr uchazečů o hlavní zakázku a musí být písemné.
KAPITOLA IV
POLITIKA V OBLASTI DAT A BEZPEČNOSTI
Článek 23
Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus
1. Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus pro opatření financovaná v rámci programu Copernicus podporuje cíle uvedené v článku 4 a tyto cíle:
a)
podpora využívání a sdílení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
b)
posilování evropských trhů v oblasti pozorování Země, zejména navazujících odvětví, s cílem umožnit růst a tvorbu pracovních míst;
c)
přispívání k udržitelnosti a kontinuitě poskytování dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
d)
podpora evropských výzkumných, technologických a inovačních komunit.
2. Data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus jsou k dispozici prostřednictvím platforem programu Copernicus pro šíření informací, a to za předem stanovených technických podmínek, plně, volně a bezplatně, s výhradou těchto omezení:
a)
licenčních podmínek týkajících se dat a informací třetích stran;
b)
formátů, charakteristik a prostředků šíření;
c)
bezpečnostních zájmů a vnějších vztahů Unie nebo jejích členských států;
d)
rizik poruchy systému, který produkuje data a informace z programu Copernicus, z bezpečnostních nebo technických důvodů;
e)
zajištění spolehlivého přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus ze strany evropských uživatelů.
Článek 24
Podmínky a omezení přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus a jejich používání
1. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise v souladu s článkem 31 přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o:
a)
podmínky a postupy související s přístupem k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, a s jejich registrací a používáním, včetně prostředků šíření;
b)
konkrétní technická kritéria nezbytná k tomu, aby se zabránilo narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus, včetně přednostního přístupu;
c)
kritéria a postupy pro omezení získávání nebo šíření dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v důsledku kolidujících práv.
2. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 přijímat opatření, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro předávání a používání dat ze zvláštních misí předávaných přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení (high bandwidth) stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus;
b)
technické specifikace pro archivaci dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus.
3. V souladu s tímto nařízením a platnými právy třetích stran stanoví Komise příslušné licenční podmínky a postupy pro data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus a předávání družicových dat přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus.
Článek 25
Ochrana bezpečnostních zájmů
1. Komise vyhodnotí bezpečnostní rámec programu Copernicus, přičemž zohlední cíle uvedené v článku 4. Komise za tímto účelem posoudí, jaká bezpečnostní opatření je třeba vytvořit s cílem zamezit veškerým rizikům nebo hrozbám pro zájmy či bezpečnost Unie nebo jejích členských států, a zejména s cílem zajistit soulad se zásadami stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a rozhodnutí 2013/488/EU.
2. Na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví potřebné technické specifikace pro program Copernicus. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
3. Pro účely vymezení technických specifikací bezpečnostního rámce podle odstavce 2 mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci členských států.
4. Aniž je dotčen odstavec 2, přijme Rada opatření, která se použijí ve všech případech, kdy by mohly mít data a informace z programu Copernicus dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států.
5. Dojde-li v rámci programu Copernicus k vytvoření utajovaných informací EU nebo k nakládání s takovými informacemi, všichni účastníci zajistí stejný stupeň ochrany, jaký je zajištěn pravidly stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a v přílohách k rozhodnutí 2013/488/EU.
KAPITOLA V
RŮZNÉ
Článek 26
Mezinárodní spolupráce
1. Programu Copernicus se mohou na základě příslušných dohod účastnit tyto země nebo mezinárodní organizace:
a)
země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvními stranami Dohody o EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;
b)
kandidátské země, jakož i potenciální kandidáti v souladu s příslušnými rámcovými dohodami nebo protokolem k dohodě o přidružení, který stanoví obecné zásady a podmínky pro účast těchto zemí v programech Unie;
c)
Švýcarská konfederace, ostatní třetí země neuvedené v písm. a) a b) a mezinárodní organizace v souladu s dohodami uzavřenými Unií s těmito třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podle článku 218 Smlouvy o fungování EU, které stanoví podmínky a podrobná pravidla jejich účasti.
2. Země nebo mezinárodní organizace uvedené v odstavci 1 mohou na program Copernicus poskytovat finanční podporu nebo příspěvky ve formě věcného plnění. Tato finanční podpora a příspěvky se považují za vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 finančního nařízení a jsou přípustné za podmínek stanovených ve smlouvě uzavřené s příslušnou třetí zemí nebo mezinárodní organizací.
3. Program Copernicus se může zabývat otázkami mezinárodní koordinace pozorovacích systémů a související výměnou dat s cílem posílit svůj globální rozměr a doplňkovost, přičemž zohlední stávající mezinárodní dohody a koordinační postupy.
Článek 27
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění činností financovaných v rámci programu Copernicus chráněny finanční zájmy Unie preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným vymáháním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů a na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu Copernicus obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) s cílem stanovit, zda v souvislosti s grantovou dohodou či rozhodnutím o udělení grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu Copernicus, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu uzavřené v rámci provádění programu Copernicus obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 28
Vlastnictví
1. Unie je vlastníkem veškerých hmotných i nehmotných aktiv vytvořených nebo vyvinutých v rámci programu Copernicus. Za tímto účelem budou případně uzavírány dohody s třetími stranami týkajících se stávajících vlastnických práv.
2. Podmínky týkající se převodu vlastnictví na Unii jsou upraveny v dohodách uvedených v odstavci 1.
3. Komise prostřednictvím vhodného rámce zajistí optimální využití majetku uvedeného v tomto článku; zejména co nejúčinněji spravuje práva duševního vlastnictví týkající se programu Copernicus, přičemž zohledňuje potřebu chránit a zhodnocovat práva duševního vlastnictví Unie, zájmy všech zúčastněných stran, nutnost harmonizovaného rozvoje trhů a nových technologií a nepřetržité poskytování služeb. Za tímto účelem zajistí, aby smlouvy uzavřené v rámci programu Copernicus zahrnovaly možnost převodu práv duševního vlastnictví nebo udělení licence k těmto právům vyplývajícím z práce vykonané v rámci programu Copernicus.
Článek 29
Pomoc Komisi
Komisi mohou být nápomocni nezávislí odborníci z různých oblastí souvisejících s oblastí působnosti programu Copernicus a z řad široké škály zúčastněných stran, včetně uživatelů programu Copernicus a zástupců vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru, kteří jí poskytnou potřebné technické a vědecké odborné znalosti, včetně mezioborových a meziodvětvových perspektiv, přičemž zohlední příslušné stávající iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 30
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Výbor pro program Copernicus zasedá v konkrétních složeních, zejména pokud jde o bezpečnostní aspekty („rada pro bezpečnost“).
2. Výbor pro program Copernicus v souladu se svým jednacím řádem zřídí fórum uživatelů jakožto pracovní skupinu, která poskytuje výboru poradenství ohledně otázky uživatelských požadavků.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
5. Zástupci subjektů pověřených plněním úkolů programu Copernicus se na práci výboru pro program Copernicus případně podílejí jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
6. Dohody uzavřené Unií podle článku 26 mohou obsahovat ustanovení o případném zapojení zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací do práce výboru pro program Copernicus za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
7. Výbor pro program Copernicus zasedá pravidelně, pokud možno každé čtvrtletí. Komise poskytne pro každé zasedání zprávu o pokroku při provádění programu Copernicus. Tyto zprávy poskytují obecný přehled o stavu a vývoji programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizika, náklady, harmonogram a průběh plnění, zadávání zakázek a příslušné poradenství poskytované Komisi.
Článek 31
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 je Komisi svěřena na dobu trvání programu Copernicus.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti nim Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byly oznámeny, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 32
Hodnocení
1. Do 31. prosince 2017 po konzultaci příslušných zúčastněných stran Komise vypracuje hodnotící zprávu o dosažení cílů všech úkolů financovaných v rámci programu Copernicus, pokud jde o jejich výsledky a dopady, evropskou přidanou hodnotu a účinnost využívání zdrojů. V hodnocení se zaměří především na trvající význam všech cílů, jakož i na to, jak opatření přispívají k dosažení cílů uvedených v článku 4, jak funguje organizační struktura a jaká je oblast působnosti poskytovaných služeb. Hodnocení bude obsahovat posouzení možného zapojení příslušných evropských agentur ( včetně Agentury pro evropský GNSS ) a bude případně doplněno o příslušné legislativní návrhy.
V hodnocení budou posouzeny zejména dopady politiky v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země.
2. Komise provádí hodnocení uvedené v odstavci 1 v úzké spolupráci s provozovateli a uživateli programu Copernicus a posuzuje účinnost a efektivitu programu Copernicus a jeho přínos k dosahování cílů uvedených v článku 4. Komise sdělí výsledky těchto hodnocení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů a v případě potřeby navrhne vhodná opatření.
3. Komise může hodnotit způsoby uskutečňování projektů, jakož i dopad jejich provádění, s cílem posoudit, zda bylo dosaženo stanovených cílů, včetně cílů týkajících se ochrany životního prostředí, a kdykoli je to potřeba, může k tomu využít pomoci nezávislých subjektů.
4. Komise může požádat členský stát, aby předložil konkrétní hodnocení činností a souvisejících projektů financovaných podle tohoto nařízení nebo jí ve vhodných případech poskytl informace a pomoc, které jsou pro provedení hodnocení těchto projektů potřeba.
Článek 33
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 911/2010 se zrušuje.
2. Opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 zůstávají v platnosti.
3. Odkazy na zrušené nařízení (EU) č. 911/2010 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.
Článek 34
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
REGULAMENTUL (UE) Nr. 377/2014 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 3 aprilie 2014
de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 189 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
după consultarea Comitetului Regiunilor,
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),
întrucât:
(1)
Monitorizarea globală pentru mediu și securitate (GMES) reprezintă o inițiativă de monitorizare a Pământului condusă de Uniune și realizată în parteneriat cu statele membre și cu Agenția Spațială Europeană (ESA). Originile GMES datează din mai 1998, când instituțiile implicate în dezvoltarea activităților spațiale în Europa au adoptat o declarație comună, cunoscută sub numele de „Manifestul de la Baveno”. Manifestul îndemna la un angajament pe termen lung privind dezvoltarea de servicii de monitorizare a mediului din spațiu, precum și la utilizarea și dezvoltarea în continuare a competențelor și tehnologiilor europene. În 2005, Uniunea a făcut alegerea strategică de a dezvolta, împreună cu ESA, o capacitate europeană independentă de observare a Pământului pentru a furniza servicii în domeniile mediului și securității.
(2)
Valorificând această inițiativă, Regulamentul (UE) nr. 911/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3) a instituit Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și a elaborat normele de punere în aplicare a primelor sale operațiuni.
(3)
Deși programul instituit prin Regulamentul (UE) nr. 911/2010 ar trebui să continue pe baza cadrului financiar multianual 2014-2020, instituit prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului (4), acronimul „GMES” ar trebui înlocuit cu numele de „Copernicus” pentru a facilita comunicarea cu publicul larg. Comisia a înregistrat marca comercială, astfel încât să poată fi utilizată de către instituțiile Uniunii și să facă obiectul unei licențe în vederea utilizării de către alți utilizatori interesați, în special furnizorii de servicii de bază.
(4)
Programul Copernicus are la bază un parteneriat între Uniune, ESA și statele membre. Prin urmare, acest program ar trebui să valorifice capacitățile europene și naționale existente și să le completeze cu noi active dezvoltate în comun. Pentru a pune în practică această abordare, Comisia ar trebui să depună eforturi pentru menținerea unui dialog cu ESA și statele membre care dețin active spațiale și in situ relevante.
(5)
În vederea realizării obiectivelor sale, programul Copernicus ar trebui să asigure o capacitate autonomă a Uniunii pentru asigurarea observațiilor spațiale și furnizarea serviciilor operaționale în domeniul mediului, protecției civile și securității civile, cu respectarea deplină a mandatelor naționale în privința avertismentelor oficiale. Acesta ar trebui, de asemenea, să utilizeze datele disponibile provenind de la misiunile contribuitoare și datele in situ, furnizate în principal de către statele membre. Programul Copernicus ar trebui să utilizeze la maximum capacitățile de observare spațială și serviciile existente la nivelul statelor membre. Programul Copernicus ar trebui să utilizeze și capacitățile inițiativelor comerciale din Europa, contribuind astfel și la dezvoltarea unui sector spațial comercial viabil în Europa. În plus, ar trebui promovate sisteme care să optimizeze transmisia de date, pentru a spori și mai mult capacitățile ca răspuns la cererea din ce în ce mai mare, din partea utilizatorilor, de date în timp aproape real.
(6)
Pentru a promova și facilita utilizarea tehnologiilor de observare a Pământului atât de către autoritățile locale, cât și de către întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), ar trebui promovate rețele specializate de distribuție a datelor programului Copernicus, inclusiv organisme naționale și regionale.
(7)
Obiectivul programului Copernicus ar trebui să fie furnizarea de informații exacte și fiabile în domeniul mediului și al securității, adaptate necesităților utilizatorilor și care să sprijine alte politici ale Uniunii, în special a celor cu privire la piața internă, transporturi, mediu, energie, protecția civilă și securitate civilă, cooperarea cu țările terțe și ajutorul umanitar.
(8)
Programul Copernicus ar trebui considerat o contribuție europeană la dezvoltarea Sistemului Global al Sistemelor de Observare a Pământului (GEOSS), dezvoltat în cadrul Grupului de Observare a Pământului (GEO).
(9)
Programul Copernicus ar trebui implementat într-un mod coerent în raport cu alte instrumente și acțiuni relevante ale Uniunii, în special politicile de mediu și cele privind schimbările climatice și instrumentele în domeniul securității, protecției datelor cu caracter personal, competitivității și inovării, coeziunii, cercetării, transportului, concurenței și cooperării internaționale, precum și cu sistemele europene de navigație prin satelit (Galileo și EGNOS). Datele Copernicus ar trebui să fie conforme cu datele spațiale de referință ale statelor membre, precum și cu normele de punere în aplicare și cu orientările de ordin tehnic ale infrastructurii de informații spațiale din Uniune, instituită prin Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5). De asemenea, programul Copernicus ar trebui să completeze sistemul partajat de informații referitoare la mediu (SPIM), astfel cum este menționat în Comunicarea Comisiei din 1 februarie 2008 intitulată „Către un sistem partajat de informații referitoare la mediu (SPIM)”, și activitățile Uniunii privind răspunsul în situații de urgență. Programul Copernicus ar trebui să fie implementat în conformitate cu obiectivele Directivei 2003/98/CE a Parlamentului și a Consiliului (6) privind reutilizarea informațiilor din sectorul public, în special transparența, crearea unor condiții care să conducă la dezvoltarea serviciilor, precum și contribuția la creșterea economică și la crearea de locuri de muncă. Datele Copernicus și informațiile programului Copernicus ar trebui să fie disponibile în mod gratuit și deschis pentru sprijinirea Agendei digitale pentru Europa, astfel cum este menționată în Comunicarea Comisiei din 26 august 2010 intitulată „O agendă digitală pentru Europa”.
(10)
Copernicus este un program care urmează a fi implementat în cadrul strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii („strategia Europa 2020”). Acesta ar trebui să asigure beneficii pentru o gamă largă de politici ale Uniunii și să contribuie la atingerea obiectivelor strategiei Europa 2020, în special prin dezvoltarea unei politici spațiale eficace care să pună la dispoziție instrumentele necesare depășirii unor provocări-cheie la nivel mondial și îndeplinirii obiectivelor privind schimbările climatice și sustenabilitatea energetică. Programul Copernicus ar trebui, de asemenea, să sprijine punerea în aplicare a politicii spațiale europene și să sprijine creșterea piețelor europene de date și servicii spațiale.
(11)
Programul Copernicus ar trebui, de asemenea, să beneficieze de pe urma rezultatelor furnizate de Orizont 2020, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7), în special prin intermediul activităților sale de cercetare și inovare în domeniul viitoarelor tehnologii de observare a Pământului și aplicații care utilizează teledetecția, tehnologiile și datele aeriene și in situ, pentru a răspunde provocărilor societale majore. Comisia ar trebui să asigure sinergia corespunzătoare, transparența și claritatea în ceea ce privește diferitele aspecte ale programului Copernicus.
(12)
Evoluția componentei spațiale a programului Copernicus ar trebui să se bazeze pe o analiză a opțiunilor pentru satisfacerea nevoilor în schimbare ale utilizatorilor, inclusiv achiziții publice de la misiuni naționale/publice și furnizori comerciali din Europa, specificarea noilor misiuni dedicate, acordurile internaționale care asigură accesul misiunilor din afara Europei și piața europeană a observării Pământului.
(13)
Pentru claritate și pentru a facilita controlul costurilor, suma maximă alocată de Uniune pentru implementarea activităților programului Copernicus ar trebui defalcată pe diferite categorii. Cu toate acestea, pentru flexibilitate și pentru a asigura funcționarea armonioasă a programului Copernicus, Comisia ar trebui să poată realoca fonduri de la o categorie la alta.
(14)
Furnizarea de servicii operaționale depinde de buna funcționare, de disponibilitatea neîntreruptă și de siguranța componentei spațiale a programului Copernicus. Riscul tot mai mare de coliziune cu alți sateliți și deșeuri spațiale este o gravă amenințare la adresa componentei spațiale a programului Copernicus. În consecință, activitățile din cadrul programului Copernicus ar trebui să includă protecția componentei spațiale a programului Copernicus și a operațiunilor sale, inclusiv în timpul lansării sateliților. În acest sens, o participare proporțională la costurile serviciilor capabile să ofere această protecție ar putea fi finanțată din bugetul alocat programului Copernicus în măsura disponibilității decurgând dintr-o administrare riguroasă a costurilor și cu respectarea deplină a sumei maxime de 26,5 milioane EUR în prețuri curente stabilite în prezentul regulament. O astfel de contribuție ar trebui să fie utilizată doar pentru furnizarea de date și servicii, și nu pentru achiziționarea de infrastructură.
(15)
În vederea îmbunătățirii implementării programului Copernicus și a planificării pe termen lung a acestuia, Comisia ar trebui să adopte un program de lucru anual, inclusiv un plan de implementare a acțiunilor necesare pentru atingerea obiectivelor programului Copernicus. Planul de implementare respectiv ar trebui să privească în perspectivă și să descrie acțiunile necesare pentru implementarea programului Copernicus, ținând seama de nevoile utilizatorilor și de evoluțiile tehnologice aflate în schimbare.
(16)
Implementarea componentei de servicii a programului Copernicus ar trebui să se bazeze pe specificații tehnice, având în vedere complexitatea și resursele alocate programului Copernicus. S-ar facilita astfel atât acceptarea de către public a serviciilor, întrucât utilizatorii ar putea anticipa disponibilitatea și evoluția serviciilor, cât și cooperarea cu statele membre și cu alte părți. În consecință, Comisia ar trebui să adopte și să actualizeze, după caz, specificațiile tehnice pentru toate serviciile programului Copernicus care se referă la aspecte precum domeniul de aplicare, arhitectura, portofoliile de servicii tehnice, defalcarea și planificarea orientativă a costurilor, nivelurile de performanță, nevoile de acces la date din spațiu și la date in situ, evoluția, standardele, arhivarea și diseminarea datelor.
(17)
Implementarea componentei spațiale a programului Copernicus ar trebui să se bazeze pe specificații tehnice, având în vedere complexitatea și resursele alocate programului. În consecință, Comisia ar trebui să adopte și să actualizeze, după caz, specificațiile tehnice care detaliază activitățile care urmează să fie sprijinite pe baza componentei spațiale a programului Copernicus, precum și defalcarea și planificarea orientativă a costurilor acestora. Întrucât programul Copernicus ar trebui să valorifice investițiile realizate de Uniune, de ESA și de statele membre în contextul Monitorizării globale pentru mediu și securitate, activitățile desfășurate în cadrul componentei spațiale a programului Copernicus ar trebui să țină seama, după caz, de elementele scenariului pe termen lung (STL), care este un document întocmit și actualizat de ESA care instituie un cadru general pentru componenta spațială a programului Copernicus.
(18)
Programul Copernicus ar trebui să fie dezvoltat în funcție de utilizatori, necesitând prin urmare implicarea continuă și eficace a utilizatorilor, în special în privința definirii și validării cerințelor pentru servicii.
(19)
Dimensiunea internațională a programului Copernicus este deosebit de relevantă pentru schimbul de date și informații, precum și pentru accesul la infrastructura de observare. Un astfel de schimb este mai eficient din punctul de vedere al costurilor decât sistemele bazate pe achiziții de date și consolidează dimensiunea globală a programului Copernicus.
(20)
Acordul privind Spațiul Economic European (SEE) și acordurile-cadru cu țările candidate și candidații potențiali prevăd participarea acestor țări la programele Uniunii. Ar trebui creată posibilitatea participării altor țări terțe și organizații internaționale prin încheierea unor acorduri internaționale în acest scop.
(21)
Statele membre, țările terțe și organizațiile internaționale ar trebui să poată contribui la programe în baza unor acorduri corespunzătoare.
(22)
Comisia ar trebui să dețină responsabilitatea generală pentru programul Copernicus. Comisia ar trebui să definească prioritățile și să asigure coordonarea generală și supravegherea programului Copernicus. Aceste aspecte ar trebui să includă, de asemenea, eforturi speciale care să ducă la sensibilizarea opiniei publice cu privire la importanța programelor spațiale pentru cetățenii europeni. Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului, în timp util, toate informațiile relevante referitoare la programul Copernicus.
(23)
În procesul de implementare a programului Copernicus, Comisia ar trebui să se bazeze, după caz, pe organizațiile interguvernamentale europene cu care are parteneriate deja stabilite, în special ESA pentru coordonarea tehnică a componentei spațiale a programului Copernicus, definirea arhitecturii sale, dezvoltarea și achiziționarea de active spațiale, accesul la date și exploatarea misiunilor dedicate. În plus, Comisia ar trebui să se bazeze, de asemenea, pe Organizația Europeană pentru Exploatarea Sateliților Meteorologici (EUMETSAT) pentru exploatarea de misiuni dedicate în conformitate cu cunoștințele sale de specialitate și cu mandatul încredințat.
(24)
Ținând seama de dimensiunea de parteneriat a programului Copernicus și pentru a evita suprapunerea de competențe tehnice, implementarea programului Copernicus ar trebui să fie delegată entităților cu capacitatea tehnică și profesională corespunzătoare. Aceste entități ar trebui să fie încurajate să deschidă execuția sarcinilor respective către concurență, în limita unui nivel corespunzător, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (8) („regulamentul financiar”).
(25)
Programul Copernicus ar trebui să includă o componentă de servicii care să asigure furnizarea de informații privind monitorizarea atmosferei, monitorizarea mediului marin, monitorizarea terestră, schimbările climatice, gestionarea situațiilor de urgență, precum și securitatea. Programul Copernicus ar trebui să furnizeze mai ales informații privind starea atmosferei, inclusiv la nivel local, național, european și global; informații cu privire la starea oceanelor, inclusiv prin instituirea unui grup european destinat monitorizării mediului marin; informații în sprijinul monitorizării suprafeței terestre, care sprijină punerea în aplicare a politicilor locale, naționale și europene; informații în sprijinul adaptării la schimbările climatice și atenuării efectelor acestora; informații geospațiale pentru a sprijini gestionarea situațiilor de urgență, inclusiv prin activități de prevenire, și securitatea civilă, inclusiv sprijinul pentru activitatea externă a Uniunii. Comisia ar trebui să identifice mecanisme contractuale corespunzătoare care să încurajeze durabilitatea furnizării de servicii.
(26)
În implementarea componentei de servicii a programului Copernicus, Comisia se poate baza, în cazul în care acest lucru este justificat în mod corespunzător de natura specială a acțiunii și de expertiza specifică, pe entități competente, cum ar fi Agenția Europeană de Mediu, Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (FRONTEX), Agenția Europeană pentru Siguranța Maritimă (EMSA) și Centrul Satelitar al Uniunii Europene (SATCEN), Centrul european pentru prognoze meteorologice pe termen mediu (CPMTM), alte agenții europene relevante, grupări sau consorții de organisme naționale sau orice organism relevant potențial eligibil pentru delegare în conformitate cu regulamentul financiar. Alegerea entității ar trebui să țină seama în mod corespunzător de eficiența costurilor încredințării acestor sarcini și de impactul asupra structurii de guvernanță a entității vizate și asupra resurselor sale financiare și umane.
(27)
Centrul Comun de Cercetare (JRC) al Comisiei s-a implicat activ în inițiativa GMES și în implementarea operațiunilor GMES inițiale, stabilite în temeiul Regulamentului (UE) nr. 911/2010. Comisia ar trebui să continue să se bazeze pe sprijinul științific și tehnic al JRC pentru implementarea programului Copernicus.
(28)
Achizițiile publice ale entităților însărcinate cu implementarea programului Copernicus ar trebui să fie compatibile cu normele Uniunii sau cu standardele internaționale echivalente, în măsura permisă de dispozițiile privind contractele de achiziții publice din regulamentul financiar. Anumite ajustări specifice necesare, aduse acestor norme, precum și modalitățile de prelungire a contractelor existente ar trebui definite în acordurile de delegare corespunzătoare. Ar trebui să vizeze, înainte de toate, obținerea ofertelor celor mai avantajoase din punct de vedere economic, controlul costurilor, diminuarea riscurilor, creșterea eficienței și reducerea dependenței de furnizori unici. Este necesar să se asigure o concurență deschisă și echitabilă pe întreg parcursul lanțului de aprovizionare, precum și posibilități echilibrate de participare a reprezentanților industriali de la toate nivelurile și în special a noilor veniți și a IMM-urilor. Ar trebui evitate posibilele abuzuri de poziție dominantă sau de dependența de furnizori unici pe termen lung. Pentru a diminua riscurile aferente programului, a se evita dependența de surse unice de aprovizionare și a asigura un control de ansamblu mai bun asupra programului Copernicus și asupra costurilor și calendarului aferent acestuia, ar trebui să se recurgă, ori de câte ori este necesar, la surse multiple de aprovizionare. În plus, dezvoltarea industriei europene ar trebui menținută și promovată în toate domeniile legate de observarea Pământului, în conformitate cu acordurile internaționale la care Uniunea este parte.
(29)
Riscul executării deficitare a contractului sau al neexecutării ar trebui diminuat pe cât posibil. În acest scop, contractanții ar trebui să demonstreze sustenabilitatea executării contractului lor în ceea ce privește angajamentele asumate și durata acestuia. Prin urmare, autoritățile contractante ar trebui, după caz, să specifice cerințele legate de fiabilitatea aprovizionării și a furnizării de servicii. În plus, în cazul achiziționării unor bunuri și servicii de natură sensibilă, autoritățile contractante pot supune aceste achiziții unor cerințe specifice, în special în vederea asigurării securității informațiilor. Industriile Uniunii ar trebui să se poată baza pe furnizori situați în afara Uniunii pentru anumite componente și servicii, în cazul în care sunt demonstrate avantaje substanțiale în materie de calitate și costuri, ținând seama, în același timp, de natura strategică a programului Copernicus și de cerințele Uniunii în materie de securitate și control al exporturilor. Ar trebui să se poată beneficia de investițiile în sectorul public și de experiența și competențele din domeniul industrial, garantând, în același timp, faptul că nu se aduce atingere normelor privind procedurile concurențiale de ofertare.
(30)
Pentru o mai bună evaluare a costului total al unui produs, al unui serviciu sau al unei lucrări care face obiectul licitației, inclusiv a costului său operațional pe termen lung, ar trebui să se țină seama pe parcursul procedurii de achiziții, după caz, de costul total privind durata de viață utilă a produsului, a serviciului sau a lucrării care face obiectul licitației, prin utilizarea unei abordări bazate pe eficacitatea costurilor, precum calcularea costurilor pe ciclu de viață, în cadrul unor achiziții bazate pe criteriul de atribuire a celei mai avantajoase oferte din punct de vedere economic. În acest scop, autoritatea contractantă ar trebui să se asigure că metodologia destinată calculării costurilor pentru durata de viață utilă a unui produs, a unui serviciu sau a unei lucrări este în mod expres menționată în documentația de achiziție sau în anunțul de participare și că respectiva metodologie permite verificarea acurateței informațiilor furnizate de ofertanți.
(31)
Astfel, autoritatea contractantă ar trebui să poată restabili condiții de concurență echitabile atunci când una sau mai multe întreprinderi dispun deja, înaintea unei proceduri de ofertare, de informații privilegiate privind activitățile legate de această procedură de ofertare. De asemenea, ar trebui să existe posibilitatea de a atribui un contract sub forma unui contract în tranșe condiționate, de a introduce, în anumite condiții, o modificare a unui contract în cadrul executării acestuia sau de a impune un nivel minim de subcontractare. În cele din urmă, având în vedere incertitudinile tehnologice care caracterizează programul Copernicus, prețurile de licitație nu pot fi întotdeauna anticipate cu precizie și, astfel, este de dorit să se încheie contracte cu formă specială, care nu oferă prețuri ferme și definitive și care includ clauze de salvgardare a intereselor financiare ale Uniunii.
(32)
În vederea menținerii programului Copernicus la valoarea sa maximă prin reducerea în cea mai mare măsură posibilă a riscurilor tehnice și de programare și a costurilor asociate acestora și prin asigurarea unei fiabilități susținute a aprovizionării, programul Copernicus ar trebui să utilizeze la maximum investițiile precedente, financiare și în infrastructură, ale sectorului public, precum și experiența și competențele în domeniul industrial dobândite prin astfel de investiții în GMES. Acest lucru ar trebui să fie valabil în special în ceea ce privește componentele reprezentate de segmentele spațial și terestru recurente, elaborate de ESA și de statele sale participante, în contextul programului opțional pentru componenta spațială a GMES, cu participarea financiară a Uniunii. În acest din urmă caz, recurgerea la procedura de negociere fără publicarea prealabilă a unui anunț de participare sau a unui echivalent al acestuia ar trebui să fie analizată în mod corespunzător de către autoritatea contractantă.
(33)
În scopul îndeplinirii obiectivele programului Copernicus în mod sustenabil, este necesară coordonarea activităților diferiților parteneri implicați în programul Copernicus, precum și dezvoltarea, instituirea și exploatarea unei capacități de servicii și de observare care să răspundă nevoilor utilizatorilor. În acest context, un comitet („comitetul Copernicus”) ar trebui să asiste Comisia pentru asigurarea coordonării contribuțiilor la programul Copernicus din partea Uniunii, a statelor membre și a organizațiilor interguvernamentale, precum și a coordonării cu sectorul privat, în vederea utilizării optime a capacităților existente și a identificării lacunelor care urmează să fie abordate la nivelul Uniunii. Acesta ar trebui, de asemenea, să acorde asistență Comisiei pentru monitorizarea implementării coerente a programului Copernicus. Având în vedere faptul că o bună guvernare publică necesită o gestionare uniformă a programului Copernicus, o accelerare a procesului decizional și un acces egal la informații, reprezentanții entităților însărcinate cu sarcini de execuție bugetară ar trebui să poată participa, în calitate de observatori, la lucrările comitetului Copernicus. Din aceleași motive, reprezentanții țărilor terțe și ai organizațiilor internaționale care au încheiat un acord internațional cu Uniunea ar trebui să poată participa la lucrările comitetului Copernicus sub rezerva restricțiilor în materie de securitate și a dispozițiilor acordului respectiv. Acești reprezentanți nu ar trebui să aibă dreptul să ia parte la vot în cadrul comitetului Copernicus.
(34)
Activitatea entităților cărora Comisia le-a delegat sarcini de implementare ar trebui, de asemenea, să fie evaluată în funcție de indicatori de performanță. Această evaluare ar oferi Parlamentului European și Consiliului o indicație privind evoluția operațiunilor programului Copernicus și implementarea sa.
(35)
În Regulamentul delegat (UE) nr. 1159/2013 al Comisiei (9) au fost stabilite condițiile de înregistrare și acordare a licențelor pentru utilizatorii GMES și au fost definite criteriile de restricționare a accesului la datele specifice GMES și la informațiile GMES despre servicii.
(36)
Datele și informațiile produse în cadrul programului Copernicus ar trebui să fie disponibile în mod integral, deschis și gratuit, sub rezerva unor condiții și limitări corespunzătoare, pentru a promova utilizarea și partajarea acestora, precum și pentru a consolida piețele europene în domeniul observării Pământului, în special sectorul de servicii derivate, permițând astfel creșterea economică și crearea de locuri de muncă.
(37)
Comisia ar trebui să conlucreze cu furnizorii de date, pentru a conveni asupra condițiilor de acordare a licențelor pentru datele provenite de la terți în scopul facilitării utilizării acestora în cadrul programului Copernicus, în conformitate cu prezentul regulament și cu drepturile aplicabile ale terților.
(38)
Ar trebui luate în considerare drepturile de acces la datele provenind de la sateliții Copernicus Sentinel acordate în cadrul programului Componenta spațială GMES, astfel cum au fost aprobate de Comitetul ESA privind programul de observare a Pământului la 24 septembrie 2013.
(39)
Deoarece programul Copernicus reprezintă un program civil aflat sub control civil, ar trebui să se acorde prioritate obținerii de date și producerii de informații, inclusiv imagini de înaltă rezoluție, care nu constituie un risc sau o amenințare la adresa securității Uniunii sau a securității statelor membre ale acesteia. Totuși, întrucât este posibil ca unele date Copernicus și informații Copernicus să necesite protecție, toți participanții la programul Copernicus ar trebui, pentru a asigura circulația în condiții de securitate a acestor informații, în limitele domeniului de aplicare al prezentului regulament, să asigure un nivel de protecție a informațiilor UE clasificate echivalent cu cel furnizat prin normele în materie de securitate specificate în anexa la Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei (10) și prin normele de securitate ale Consiliului prevăzute în anexele la Decizia 2013/488/UE a Consiliului (11).
(40)
Deoarece unele date Copernicus și informații Copernicus, inclusiv imagini de înaltă rezoluție, pot avea un impact asupra securității Uniunii sau a securității statelor membre ale acesteia, în cazuri justificate corespunzător, Consiliului ar trebui să i se confere competența de a adopta măsurile privind contracararea riscurilor și a amenințărilor la adresa securității Uniunii sau a securității statelor membre ale acesteia.
(41)
Uniunea ar trebui să dețină proprietatea tuturor activelor corporale și necorporale constituite sau dezvoltate în cadrul programului Copernicus. Pentru respectarea deplină a drepturilor fundamentale în materie de proprietate, ar trebui să se încheie înțelegerile necesare cu proprietarii actuali. Ar trebui să fie înțeles faptul că dispozițiile referitoare la proprietatea activelor necorporale stabilite prin prezentul regulament nu reglementează drepturile necorporale care nu sunt transferabile în temeiul legislației naționale relevante. Deținerea drepturilor de proprietate de către Uniune nu ar trebui să aducă atingere posibilității ca Uniunea, în conformitate cu prezentul regulament și acolo unde acest lucru este considerat oportun pe baza unei evaluări de la caz la caz, să pună activele respective la dispoziția părților terțe sau să le înstrăineze. În special, Uniunea ar trebui să fie în măsură să transfere dreptul de proprietate sau să acorde licență pentru drepturile de proprietate intelectuală care rezultă din activitatea în cadrul programului Copernicus, în interesul unei utilizări pe scară largă a serviciilor Copernicus de către utilizatorii serviciilor derivate.
(42)
Interesele financiare ale Uniunii ar trebui să fie protejate prin măsuri proporționale, pe parcursul întregului ciclu de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, identificarea și investigarea neregulilor, prin recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect și, dacă este necesar, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare în conformitate cu regulamentul financiar.
(43)
Deoarece Copernicus este un program complex, Comisia ar trebui să fie asistată de experți independenți, din rândurile unei game largi de părți interesate, printre care mai ales experți numiți de statele membre pentru a se ocupa de chestiuni de securitate, reprezentanți ai entităților naționale relevante competente în domeniul spațiului și utilizatori Copernicus, astfel încât Comisia să poată beneficia de competența tehnică și științifică necesară, precum și de perspective interdisciplinare și transsectoriale, ținând seama de inițiativele relevante existente la nivelul Uniunii și la nivel național și regional.
(44)
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în ceea ce privește adoptarea programului de lucru anual, a specificațiilor tehnice pentru componenta de servicii și pentru componenta spațială, a aspectelor de securitate și a măsurilor pentru promovarea convergenței dintre statele membre în utilizarea datelor Copernicus și informațiilor Copernicus și pentru promovarea accesului la tehnologie și dezvoltare în domeniul observării Pământului, Comisiei ar trebui să îi fie conferite competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (12).
(45)
De vreme ce programul Copernicus este orientat către utilizatori, el necesită implicarea continuă și eficace a utilizatorilor, în special în privința definirii și validării cerințelor pentru servicii. În vederea sporirii valorii programului din perspectiva utilizatorilor, ar trebui solicitată în mod activ contribuția acestora prin consultarea cu regularitate a utilizatorilor finali atât din sectorul public, cât și din cel privat. În acest scop, ar trebui instituit un grup de lucru („Forumul utilizatorilor”) care să sprijine comitetul Copernicus la identificarea cerințelor utilizatorilor, verificarea conformității serviciilor și coordonarea utilizatorilor din sectorul public.
(46)
Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește cerințele în materie de date necesare pentru evoluția serviciilor operaționale, condițiile și procedurile privind accesul, înregistrarea și utilizarea datelor Copernicus și informațiilor Copernicus, criteriile tehnice specifice necesare pentru a preveni perturbarea datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus și criteriile pentru restricționarea achiziției sau diseminării datelor Copernicus și informațiilor Copernicus în urma conflictelor dintre diferitele tipuri de drepturi. Este deosebit de important ca în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
(47)
Acțiunile finanțate în temeiul prezentului regulament ar trebui monitorizate și evaluate pentru a permite reajustări și noi evoluții. În special, evaluarea ar trebui să abordeze efectele politicii în materie de date Copernicus și informații Copernicus asupra părților interesate și a utilizatorilor de servicii derivate și impactul la nivelul mediului de afaceri, precum și la nivelul investițiilor naționale și private în infrastructuri de observare a Pământului. Evaluarea ar trebui să abordeze, de asemenea, posibila implicare viitoare a agențiilor europene relevante, cum ar fi Agenția GNSS European. Pentru a maximiza rezultatele și a valorifica cunoștințele și experiența dobândite prin intermediul etapelor de implementare a programului Copernicus, ar trebui explorate noi modele de organizare pentru planificări viitoare, asigurând un angajament economic pe termen lung.
(48)
Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume instituirea programului Copernicus, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre întrucât va viza, de asemenea, o capacitate paneuropeană și va depinde de o furnizare coordonată de servicii în cadrul statelor membre, coordonare care este necesar să fie asigurată la nivelul Uniunii, dar, având în vedere amploarea acțiunii, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului menționat.
(49)
Prezentul regulament stabilește un pachet financiar care reprezintă principala valoare de referință, în înțelesul punctului 17 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (13), pentru Parlamentul European și pentru Consiliu pe durata procedurii bugetare anuale.
(50)
Este oportun să se alinieze perioada de finanțare din prezentul regulament la cea prevăzută în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013. În consecință, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2014.
(51)
Este de asemenea necesar să se abroge Regulamentul (UE) nr. 911/2010, pentru a stabili un cadru adecvat de guvernanță și finanțare și pentru a asigura faptul că programul Copernicus este pe deplin operațional. Orice măsură adoptată în temeiul Regulamentului (UE) nr. 911/2010 ar trebui să rămână valabilă pentru a i se asigura continuitatea,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE ȘI FINANCIARE
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament instituie Copernicus, programul Uniunii de observare și monitorizare a Pământului (Copernicus), și stabilește normele pentru implementarea acestuia.
Articolul 2
Domeniu de aplicare
(1) Copernicus este un program civil orientat către utilizatori, aflat sub control civil, care valorifică capacitățile naționale și europene existente și asigură continuitatea cu activitățile realizate în cadrul Monitorizării globale pentru mediu și securitate.
(2) Programul Copernicus este format din următoarele componente:
(a)
o componentă de servicii care asigură furnizarea de informații în următoarele domenii: monitorizarea atmosferei, monitorizarea mediului marin, monitorizarea suprafeței terestre, schimbările climatice, gestionarea situațiilor de urgență și securitatea;
(b)
o componentă spațială care asigură observații spațiale durabile pentru domeniile de servicii menționate la litera (a);
(c)
o componentă in situ care asigură acces coordonat la observațiile obținute prin intermediul instalațiilor aeriene, maritime și terestre în domeniile de servicii menționate la litera (a).
(3) Între componentele menționate la alineatul (2) sunt stabilite legături și interfețe adecvate.
Articolul 3
Definiții
În scopul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
1.
„misiuni dedicate” înseamnă misiunile spațiale de observare a Pământului operate și utilizate în cadrul programului Copernicus, în special misiunile Sentinel;
2.
„misiuni contribuitoare” înseamnă misiunile spațiale de observare a Pământului care oferă date pentru programul Copernicus, completând datele furnizate de misiunile dedicate;
3.
„date din misiunile dedicate” înseamnă date provenind de la misiunile spațiale dedicate de observare a Pământului pentru a fi utilizate în cadrul programului Copernicus;
4.
„date din misiunile contribuitoare” înseamnă date provenind de la misiunile spațiale contribuitoare de observare a Pământului care fac obiectul unei licențe sau sunt furnizate pentru a fi utilizate în cadrul programului Copernicus;
5.
„date in situ” înseamnă date de observare provenind de la senzori tereștri, marini sau aerieni, precum și date de referință și auxiliare care fac obiectul unei licențe sau sunt furnizate pentru a fi utilizate în cadrul programului Copernicus;
6.
„date și informații provenite de la terți” înseamnă datele și informațiile create în afara domeniului de aplicare al programului Copernicus, dar care sunt necesare pentru îndeplinirea obiectivelor sale;
7.
„date Copernicus” înseamnă date din misiunile dedicate, date din misiunile contribuitoare și date in situ;
8.
„informații Copernicus” înseamnă informațiile furnizate în cadrul serviciilor Copernicus menționate la articolul 5 alineatul (1) în urma prelucrării sau modelării datelor Copernicus;
9.
„utilizatorii Copernicus” înseamnă:
(a)
utilizatorii de bază ai programului Copernicus: instituțiile și organismele Uniunii, autoritățile europene, naționale, regionale sau locale cărora li s-au încredințat definirea, implementarea, asigurarea respectării sau monitorizarea unui serviciu public sau ale unei politici publice în domeniile menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (a);
(b)
utilizatorii din domeniul cercetării: universități sau orice alte organizații de cercetare și de învățământ;
(c)
utilizatorii comerciali și privați;
(d)
instituții de binefacere, organizații neguvernamentale și organizații internaționale.
Articolul 4
Obiective
(1) Programul Copernicus contribuie la următoarele obiective generale:
(a)
monitorizarea Pământului pentru a sprijini protecția mediului și eforturile protecției civile și ale securității civile;
(b)
maximizarea beneficiilor socioeconomice, susținând astfel strategia Europa 2020 și obiectivele acesteia de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii prin promovarea utilizării observării Pământului în aplicații și servicii;
(c)
promovarea dezvoltării unei industrii europene competitive a spațiului și a unui sector european competitiv al serviciilor și maximizarea oportunităților oferite companiilor europene de a dezvolta și a furniza sisteme și servicii inovatoare de observare a Pământului;
(d)
asigurarea accesului autonom la cunoștințele privind mediul și la tehnologiile-cheie pentru serviciile de observare a Pământului și de geoinformații, asigurând astfel la nivel european capacități decizionale și de acțiune independente;
(e)
sprijinirea politicilor europene și contribuția la acestea, precum și promovarea inițiativelor globale, precum GEOSS.
(2) Pentru a atinge obiectivele generale prevăzute la alineatul (1), programului Copernicus îi revin următoarele obiective specifice:
(a)
oferirea de date și informații exacte și fiabile utilizatorilor Copernicus, furnizate pe termen lung și pe baze durabile, care să faciliteze serviciile menționate la articolul 5 alineatul (1) și să răspundă cerințelor utilizatorilor de bază ai Copernicus;
(b)
asigurarea unui acces susținut și continuu la date și informații spațiale furnizate pe baza unei capacitați europene autonome de observare a Pământului dezvoltate pe baza unor specificații tehnice solide și care valorifică mijloacele și capacitățile europene și naționale existente, venind în completarea acestora, ori de câte ori este necesar;
(c)
asigurarea unui acces susținut și continuu la date in situ, bazat, în special, pe capacități existente operate la nivel european și național, precum și pe sisteme și rețele globale de observare.
(3) Realizarea obiectivelor prevăzute la alineatele (1) și (2) este evaluată pe baza următorilor indicatori de rezultat:
(a)
datele Copernicus și informațiile Copernicus puse la dispoziție în conformitate cu cerințele de livrare la nivel de servicii pentru mediu, protecție civilă și securitate civilă;
(b)
o cerere sporită de date Copernicus și informații Copernicus, măsurată pe baza creșterii numărului de utilizatori, a volumului de date și informații cu valoare adăugată accesate de un număr sporit de servicii derivate, precum și pe baza lărgirii distribuției în diferite state membre și în întreaga Uniune;
(c)
utilizarea datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus de către instituțiile și organismele Uniunii, organizațiile internaționale și autoritățile europene, naționale, regionale sau locale, inclusiv nivelul de preluare și satisfacție al utilizatorilor și beneficiile aduse societăților europene;
(d)
pătrunderea pe piață, inclusiv expansiunea piețelor existente și crearea de noi piețe și asigurarea competitivității operatorilor europeni de servicii derivate;
(e)
disponibilitatea durabilă a datelor Copernicus care susțin serviciile Copernicus.
Articolul 5
Componenta de servicii a programului Copernicus
(1) Componenta de servicii a programului Copernicus constă în următoarele servicii:
(a)
serviciul de monitorizare a atmosferei, care furnizează informații privind calitatea aerului la scară europeană și compoziția chimică a atmosferei la scară globală. În special, serviciul va furniza informații pentru sistemele de monitorizare a calității aerului la scară locală până la scară națională și va contribui la monitorizarea variabilelor climatice privind compoziția atmosferei, inclusiv, atunci când este fezabil, interacțiunea cu vegetația forestieră;
(b)
serviciul de monitorizare a mediului marin, care furnizează informații privind starea și dinamica ecosistemelor oceanului planetar și a zonelor marine din regiunea europeană, sprijinind siguranța maritimă și o contribuție la monitorizarea fluxurilor de deșeuri, regiunilor marine ecologice, costiere și polare și a resurselor marine, precum și prognozele meteorologice și monitorizarea climatică;
(c)
serviciul de monitorizare a suprafeței terestre, care furnizează informații privind variabilele referitoare la exploatarea terenurilor și la acoperirea terenului, criosferă, schimbări climatice și variabilele biogeografice, inclusiv dinamica acestora în sprijinul monitorizării de mediu la nivel global și local a biodiversității, solului, apelor interioare și de coastă, pădurilor și vegetației, resurselor naturale, precum și al implementării în general a politicilor de mediu, agricultură, dezvoltare, energie, planificare urbană, infrastructură și transport;
(d)
serviciul privind schimbările climatice, care furnizează informații pentru a consolida cunoștințele existente în vederea sprijinirii politicilor de prevenire și diminuare a efectelor schimbărilor climatice. Serviciul contribuie, în special, la furnizarea Variabilelor Climatice Esențiale, a analizei climatice, a proiecțiilor și a indicatorilor la scări spațiale și temporale relevante pentru strategiile de prevenire și diminuare a efectelor în diferite domenii sectoriale și societale din Uniune;
(e)
serviciul de management al situațiilor de urgență, care furnizează informații pentru intervenții în caz de urgență în ceea ce privește diferite tipuri de dezastre, inclusiv pericolele de natură meteorologică, geofizică, dezastrele provocate deliberat sau accidental de către om și alte catastrofe umanitare, precum și activitățile de prevenire, îmbunătățire a gradului de pregătire, reacție și redresare;
(f)
serviciul de securitate, care furnizează informații pentru sprijinirea acțiunilor în cazul provocărilor legate de securitatea civilă din Europa, pentru îmbunătățirea prevenirii, pregătirii și capacității de reacție, în special pentru securitatea frontierelor și supravegherea maritimă, dar și sprijin pentru acțiunea externă a Uniunii, fără a aduce atingere acordurilor de cooperare care pot fi încheiate între Comisie și diferite organisme ale politicii externe și de securitate comune, în special Centrul Satelitar al Uniunii Europene.
(2) Furnizarea serviciilor menționate la alineatul (1) ține seama de principiile subsidiarității și proporționalității, este eficace din punctul de vedere al costurilor și descentralizată, după caz, integrează la nivel european datele existente din spațiu, in situ și de referință și capacitățile din statele membre, evitând astfel dublarea eforturilor. Se evită achiziționarea de noi date care se suprapun surselor existente, cu condiția ca utilizarea seriilor de date existente sau care pot fi actualizate să fie fezabilă din punct de vedere tehnic, rentabilă sau posibilă în timp util.
Serviciile pun în practică sisteme de control riguros al calității și furnizează informații despre nivelul de servicii, inclusiv disponibilitatea, fiabilitatea, calitatea și promptitudinea.
(3) Pentru a asigura evoluția serviciilor menționate la alineatul (1) și acceptarea lor de către sectorul public se întreprind, de asemenea, următoarele activități:
(a)
activități de dezvoltare menite să îmbunătățească calitatea și performanța serviciilor, inclusiv evoluția și adaptarea acestora, prin evitarea sau atenuarea riscurilor operaționale, precum și prin exploatarea sinergiilor cu activități conexe, de exemplu din cadrul Orizont 2020;
(b)
activități de sprijin constând în măsuri de promovare a utilizării și a acceptării datelor Copernicus și informațiilor Copernicus de către:
(i)
autoritățile publice cărora li s-au încredințat definirea, implementarea, asigurarea respectării sau monitorizarea unui serviciu public sau ale unei politici publice în domeniile menționate la alineatul (1). Aceasta include consolidarea capacităților și dezvoltarea unor proceduri și a unor instrumente standard pentru integrarea datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus în fluxul de lucru al utilizatorilor;
(ii)
alți utilizatori și aplicații derivate. Aceasta include activități de intervenție, formare și diseminare.
Articolul 6
Componenta spațială a programului Copernicus
(1) Componenta spațială a programului Copernicus furnizează observații spațiale, de care beneficiază în primul rând serviciile menționate la articolul 5 alineatul (1).
(2) Componenta spațială a programului Copernicus constă în misiuni dedicate și în date din misiunile contribuitoare și include următoarele activități:
(a)
furnizarea de observații spațiale, inclusiv:
(i)
încheierea, întreținerea și exploatarea misiunilor dedicate, inclusiv programarea sateliților, monitorizarea și controlul sateliților, primirea, prelucrarea, arhivarea și diseminarea datelor, calibrarea și validarea;
(ii)
furnizarea de date in situ pentru calibrarea și validarea observațiilor misiunilor dedicate;
(iii)
furnizarea, arhivarea și diseminarea de date din misiunile contribuitoare, care completează datele din misiunile dedicate;
(b)
activități prin care se răspunde la necesitățile în continuă evoluție ale utilizatorilor, inclusiv:
(i)
identificarea cerințelor de observații spațiale nesatisfăcute și specificarea noilor misiuni spațiale dedicate pe baza cerințelor utilizatorilor;
(ii)
evoluții care vizează modernizarea și completarea misiunilor dedicate, inclusiv proiectarea și achiziționarea de noi elemente de infrastructură spațială conexă;
(c)
protejarea sateliților împotriva riscurilor de coliziune, luând în considerare cadrul de sprijin pentru supravegherea și urmărirea spațială;
(d)
dezafectarea în condiții de siguranță a sateliților la sfârșitul ciclului de viață al acestora.
Articolul 7
Componenta in situ a programului Copernicus
(1) Componenta in situ a programului Copernicus furnizează accesul la datele in situ, de care beneficiază în primul rând serviciile Copernicus menționate la articolul 5 alineatul (1).
Componenta include următoarele activități:
(a)
furnizarea de date in situ serviciilor operaționale, inclusiv datele in situ provenite de la terți la nivel internațional, pe baza capacităților existente;
(b)
coordonarea și armonizarea colectării și furnizării de date in situ;
(c)
asigurarea asistenței tehnice necesare Comisiei cu privire la formularea cerințelor privind asigurarea serviciului de date de observare in situ;
(d)
cooperarea cu operatorii in situ pentru a promova coerența activităților de dezvoltare legate de infrastructuri și rețele de observare in situ;
(e)
identificarea necesitaților nesatisfăcute de observații in situ care nu pot fi rezolvate pe baza infrastructurii și a rețelelor existente, inclusiv la nivel global, și satisfacerea acestora, cu respectarea principiului subsidiarității.
(2) Datele in situ se utilizează în programul Copernicus în conformitate cu drepturile aplicabile ale terților, inclusiv ale statelor membre, precum și cu restricțiile aplicabile utilizării sau redistribuirii.
(3) În conformitate cu articolul 58 alineatul (1) litera (c) din regulamentul financiar, Comisia poate încredința, parțial sau în totalitate, activitățile componentei in situ operatorilor de servicii menționați la articolul 11 alineatul (1) din prezentul regulament sau, atunci când se impune coordonarea generală, Agenției Europene de Mediu (AEM).
Articolul 8
Finanțarea
(1) Pachetul financiar pentru implementarea activităților prevăzute la articolele 5, 6 și 7 este de 4 291,48 milioane EUR în prețuri curente pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.
(2) Suma menționată la alineatul (1) este formată din următoarele categorii de cheltuieli exprimate în prețuri curente:
(a)
897,415 milioane EUR pentru activitățile menționate la articolele 5 și 7;
(b)
3 394,065 milioane EUR pentru activitățile menționate la articolul 6, inclusiv o sumă maximă de 26,5 milioane EUR pentru activitățile menționate la articolul 6 alineatul (2) litera (c).
(3) După cum se prevede la alineatul (2) literele (a) și (b), Comisia poate realoca fonduri de la o categorie de cheltuieli la alta, în limita unui plafon de 10 % din suma menționată la alineatul (1). În cazul în care realocarea atinge o valoare cumulată de peste 10 % din suma menționată la alineatul (1), Comisia se consultă cu comitetul Copernicus în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 30 alineatul (3).
(4) Dobânzile generate de prefinanțările plătite entităților responsabile pentru execuția bugetară în mod indirect sunt alocate activităților care fac obiectul acordului de delegare sau al contractului încheiat între Comisie și entitatea în cauză. Conform principiului bunei gestiuni financiare, entitățile responsabile pentru execuția bugetară în mod indirect deschid conturi care permit identificarea fondurilor și dobânzilor aferente.
(5) Creditele anuale sunt autorizate de Parlamentul European și de Consiliu în limitele stabilite în cadrul financiar multianual. Angajamentele bugetare privind activitățile care se desfășoară pe parcursul a mai multe exerciții financiare se pot repartiza pe mai multe exerciții financiare, în tranșe anuale.
(6) Pachetul financiar pentru programul Copernicus poate include și cheltuielile legate de activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare care sunt necesare în mod nemijlocit pentru gestionarea programului Copernicus și pentru atingerea obiectivelor acestuia, inclusiv în ceea ce privește studiile, reuniunile, acțiunile de informare și comunicare, împreună cu cheltuielile privind rețelele IT axate pe prelucrarea de informații și schimbul de date.
(7) Comisia poate încredința implementarea programului Copernicus entităților menționate la articolul 58 alineatul (1) litera (c) din regulamentul financiar. În cazul în care bugetul programului Copernicus este executat prin gestiune indirectă pe baza articolului 10 alineatul (3) sau a articolului 11 alineatul (1), normele privind achizițiile publice ale entităților cărora li s-au încredințat atribuții de execuție bugetară se aplică în măsura permisă în temeiul articolului 60 din regulamentul financiar. Anumite ajustări specifice necesare aduse prezentelor norme, precum și modalitățile de prelungire a contractelor existente, sunt definite în acordurile de delegare corespunzătoare.
CAPITOLUL II
GUVERNANȚA PROGRAMULUI COPERNICUS
Articolul 9
Rolul Comisiei
(1) Comisia deține responsabilitatea generală pentru programul Copernicus și pentru coordonarea între diferitele componente ale acestuia. Comisia gestionează fondurile alocate în temeiul prezentului regulament și supraveghează implementarea programului Copernicus, inclusiv stabilirea priorităților, implicarea utilizatorilor, costul, calendarul, performanțele și achizițiile.
(2) Comisia gestionează, în numele Uniunii și în domeniul său de competență, relațiile cu țările terțe și organizațiile internaționale, asigurând coordonarea programului Copernicus cu activitățile la nivel național, la nivelul Uniunii și la nivel internațional.
(3) Comisia facilitează contribuțiile coordonate ale statelor membre care au ca obiectiv furnizarea de servicii operaționale și disponibilitatea pe termen lung a datelor de observare necesare.
(4) Comisia sprijină dezvoltarea adecvată a serviciilor programului Copernicus și garantează complementaritatea, consecvența și legăturile dintre programul Copernicus și alte politici, instrumente, programe și acțiuni relevante ale Uniunii, pentru a se asigura că respectivele politici, instrumente, programe și acțiuni beneficiază de serviciile Copernicus.
(5) Comisia promovează un mediu de investiții stabil pe termen lung și consultă părțile interesate atunci când decide schimbarea produselor serviciilor de date Copernicus și de informații Copernicus care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament.
(6) Comisia asigură faptul că toate entitățile cărora li s-au încredințat sarcini de implementare furnizează servicii pentru toate statele membre.
(7) Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu dispozițiile articolului 31 în ceea ce privește stabilirea cerințelor de date pentru evoluția componentei de servicii Copernicus menționate la articolul 5 alineatul (1).
(8) Comisia adoptă acte de punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 30 alineatul (4) în ceea ce privește:
(a)
specificațiile tehnice pentru componenta de servicii a programului Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1), cu privire la implementarea acestuia;
(b)
specificațiile tehnice pentru componenta spațială a programului Copernicus, menționate la articolul 6, cu privire la implementarea și evoluția acestuia pe baza cerințelor utilizatorilor.
(9) Comisia transmite cu promptitudine statelor membre și Parlamentului European toate informațiile relevante referitoare la programul Copernicus, în special în ceea ce privește gestionarea riscurilor, costul total, costurile anuale de funcționare aferente fiecărei componente a infrastructurii programului Copernicus, programarea, performanța, achizițiile publice și evaluarea gestionării drepturilor de proprietate intelectuală.
Articolul 10
Rolul Agenției Spațiale Europene
(1) Comisia încheie un acord de delegare cu ESA, încredințându-i următoarele atribuții:
(a)
asigurarea coordonării tehnice a componentei spațiale a programului Copernicus;
(b)
definirea arhitecturii generale de sistem pentru componenta spațială a programului Copernicus și a evoluției acesteia pe baza cerințelor utilizatorilor, coordonate de către Comisie;
(c)
gestionarea fondurilor alocate;
(d)
asigurarea procedurilor de monitorizare și control;
(e)
dezvoltarea unor noi misiuni dedicate;
(f)
asigurarea misiunilor dedicate recurente;
(g)
operarea misiunilor dedicate, cu excepția celor operate de EUMETSAT în conformitate cu alineatul (2) al prezentului articol;
(h)
coordonarea unui sistem de acces al serviciilor Copernicus la datele din misiunile contribuitoare;
(i)
procurarea drepturilor de acces și negocierea condițiilor de utilizare a datelor provenind de la sateliții comerciali necesare serviciilor Copernicus menționate la articolul 5 alineatul (1).
(2) Comisia încheie un acord de delegare cu EUMETSAT, încredințându-i responsabilitatea de a opera misiuni dedicate și de a oferi accesul la datele din misiunile contribuitoare, conform mandatului și cunoștințelor sale tehnice.
(3) Acordurile de delegare cu ESA și EUMETSAT se încheie pe baza unei decizii de delegare adoptate de Comisie în conformitate cu articolul 58 alineatul (1) litera (c) din regulamentul financiar.
(4) În conformitate cu articolul 60 din regulamentul financiar, ESA și EUMETSAT acționează, de câte ori acest lucru este oportun, în calitate de autorități contractuale cu capacitatea de a lua decizii privitoare la aplicarea și la coordonarea atribuțiilor privind achizițiile publice care le-au fost încredințate.
(5) În măsura în care acest lucru este necesar pentru atribuțiile și execuția bugetară încredințate, acordurile de delegare prevăd condițiile generale de gestionare a fondurilor încredințate ESA și EUMETSAT și țin seama, după caz, de scenariul pe termen lung al ESA (STL). Acestea stipulează în special acțiunile care urmează să fie implementate cu privire la dezvoltarea, achizițiile și exploatarea componentei spațiale a programului Copernicus, finanțarea relevantă, procedurile de gestionare și măsurile de monitorizare și control, măsurile aplicabile în cazul unei execuții improprii a contractelor în ceea ce privește costurile, programarea, performanța și achizițiile, precum și normele referitoare la dreptul de proprietate asupra tuturor activelor corporale și necorporale.
(6) Măsurile de monitorizare și control prevăd, în special, un sistem de anticipare provizorie a costurilor, informarea sistematică a Comisiei cu privire la costuri și termene și, în caz de diferență între bugetele, performanța și calendarul prevăzute, acțiuni corective care să garanteze implementarea activităților în limita bugetelor alocate;
(7) Comitetul Copernicus este consultat cu privire la decizia de delegare prevăzută la alineatul (3) din prezentul articol, în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 30 alineatul (3). Comitetul Copernicus este informat în prealabil cu privire la acordurile de delegare care urmează să fie încheiate de Uniune, reprezentată de Comisie, cu ESA și EUMETSAT.
(8) Comisia informează comitetul Copernicus cu privire la rezultatele evaluării cererilor de ofertă și la contractele care urmează a fi încheiate de ESA și EUMETSAT cu entități din sectorul privat, inclusiv informațiile referitoare la subcontractare.
Articolul 11
Operatorii de servicii
(1) Comisia poate încredința sarcinile de implementare a componentei de servicii, prin intermediul unor acorduri delegate sau acorduri contractuale, atunci când acest lucru este justificat în mod corespunzător de natura specială a acțiunilor și a competențelor, mandatului, funcționării și capacității manageriale specifice existente, printre altele, următoarelor entități:
(a)
Agenția Europeană de Mediu (AEM);
(b)
Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (FRONTEX);
(c)
Agenția Europeană pentru Siguranța Maritimă (EMSA);
(d)
Centrul Satelitar al Uniunii Europene (SATCEN);
(e)
Centrul european pentru prognoze meteorologice pe termen mediu (CPMTM);
(f)
alte agenții, grupări europene sau consorții de organisme naționale relevante.
Acordurile de delegare cu operatorii serviciilor se încheie pe baza unei decizii de delegare adoptate de Comisie în conformitate cu articolul 58 alineatul (1) din regulamentul financiar.
(2) Alegerea entităților la care se face referire la alineatul (1) ține seama de eficiența costurilor încredințării acestor sarcini și de impactul asupra structurii de guvernanță a entităților și asupra resurselor lor financiare și umane.
(3) Comitetul Copernicus este consultat cu privire la decizia de delegare prevăzută la alineatul (1) din prezentul articol, în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 30 alineatul (3). Comitetul Copernicus este informat în prealabil cu privire la acordurile de delegare care urmează să fie încheiate între Uniunea Europeană, reprezentată de Comisie, și operatorii de servicii.
Articolul 12
Programul de lucru al Comisiei
(1) Comisia adoptă, printr-un act de punere în aplicare, un program de lucru anual pentru programul Copernicus în conformitate cu articolul 84 din regulamentul financiar.
(2) Programul de lucru anual cuprinde un plan de implementare care detaliază acțiunile aferente componentelor programului Copernicus, menționate la articolele 5, 6 și 7, și privește în perspectivă, ținând seama de nevoile utilizatorilor și de evoluțiile tehnologice aflate în schimbare.
(3) Actul de punere în aplicare respectiv se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 30 alineatul (4) din prezentul regulament.
Articolul 13
Cooperarea cu statele membre
(1) Comisia cooperează cu statele membre pentru a îmbunătăți schimbul de date și informații între acestea și stimulează dezvoltarea distribuției datelor la nivel regional și local. Comisia caută să se asigure că datele și informațiile necesare sunt puse la dispoziția programului Copernicus. Misiunile contribuitoare ale statelor membre, serviciile acestora și infrastructurile lor in situ reprezintă contribuții esențiale la programul Copernicus.
(2) Comisia poate adopta, prin acte de punere în aplicare, măsuri pentru a promova utilizarea datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus de către statele membre și pentru a sprijini accesul acestora la tehnologie și dezvoltare în domeniul observării Pământului. Astfel de măsuri nu pot avea ca efect denaturarea liberei concurențe. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 30 alineatul (4).
CAPITOLUL III
ACHIZIȚII PUBLICE
SECȚIUNEA I
Dispoziții generale aplicabile achizițiilor publice
Articolul 14
Principii generale
Fără a aduce atingere articolului 8 alineatul (7) și măsurilor necesare pentru a proteja interesele fundamentale în materie de securitate a Uniunii sau de securitate publică sau pentru a asigura conformitatea cu cerințele Uniunii privind controlul exporturilor, programului Copernicus i se aplică dispozițiile regulamentului financiar, în special principiile privind accesul deschis și concurența loială pe întreg parcursul lanțului de aprovizionare industrială, derularea procedurilor de ofertare pe baza unor informații transparente și actualizate și comunicarea de informații clare privind normele aplicabile în materie de achiziții publice și privind criteriile de selecție și de atribuire, precum și orice alte informații pertinente care creează un mediu concurențial echitabil pentru toți potențialii ofertanți.
Articolul 15
Obiective specifice
Pe parcursul procedurii de achiziții, autoritățile contractante au în vedere următoarele obiective în cadrul procedurilor lor de ofertare:
(a)
promovarea unei participări cât mai ample și cât mai deschise posibil, la nivelul întregii Uniuni, din partea tuturor operatorilor economici, în special a celor care au intrat recent pe piață și a IMM-urilor, inclusiv prin încurajarea recurgerii la subcontractarea de către ofertanți;
(b)
evitarea posibilelor abuzuri de poziție dominantă și a dependenței de furnizori unici;
(c)
valorificarea investițiilor anterioare ale sectorului public și a lecțiilor deja învățate, precum și a experienței și competențelor din cadrul industriei, garantând totodată respectarea normelor referitoare la procedurile concurențiale de ofertare;
(d)
utilizarea unor surse multiple de aprovizionare, ori de câte ori acest lucru este adecvat pentru asigurarea unui control general mai bun asupra programului Copernicus și asupra costurilor și termenelor sale;
(e)
luarea în considerare, în toate situațiile în care acest lucru este adecvat, a costului total pe durata de viață utilă a produsului, serviciului sau lucrării care face obiectul procedurii de ofertare.
SECȚIUNEA II
Dispoziții specifice aplicabile achizițiilor publice
Articolul 16
Stabilirea unor condiții echitabile de concurență
Autoritatea contractantă adoptă măsurile corespunzătoare pentru asigurarea unor condiții echitabile de concurență atunci când participarea prealabilă a unui operator economic la activități legate de obiectul procedurii de ofertare:
(a)
poate aduce acestui operator economic avantaje considerabile în ceea ce privește informațiile privilegiate și, prin urmare, poate ridica semne de întrebare în privința respectării egalității de tratament; sau
(b)
afectează condițiile normale de concurență sau imparțialitatea și obiectivitatea atribuirii sau executării contractelor.
Aceste măsuri nu pot să aducă atingere concurenței, egalității de tratament și confidențialității informațiilor colectate cu privire la întreprinderi și la relațiile comerciale și structura de costuri a acestora. În acest context, măsurile respective țin seama de natura și de caracteristicile concrete ale contractului preconizat.
Articolul 17
Securitatea informațiilor
În cazul în care este vorba despre contracte care implică, necesită și/sau conțin informații clasificate, autoritatea contractantă precizează în documentele aferente procedurii de ofertare măsurile și cerințele necesare în vederea asigurării securității acestor informații la nivelul necesar.
Articolul 18
Fiabilitatea aprovizionării
Autoritatea contractantă specifică în documentele aferente procedurii de ofertare cerințele sale referitoare la fiabilitatea aprovizionărilor și a furnizării de servicii pentru executarea contractului.
Articolul 19
Contracte cu tranșe condiționate
(1) Autoritatea contractantă poate atribui un contract sub forma unui contract cu tranșe condiționate.
(2) Contractul cu tranșe condiționate include o tranșă fermă care este însoțită de un angajament bugetar care are drept rezultat un angajament ferm privind furnizarea lucrărilor, bunurilor sau serviciilor contractate pentru această tranșă, precum și una sau mai multe tranșe condiționate, atât din punctul de vedere al bugetului, cât și din punctul de vedere al execuției. Documentele aferente procedurii de ofertare menționează elementele specifice contractelor cu tranșe condiționate. Ea definește, în special, obiectul contractului, prețul sau metodele de stabilire a acestuia și modalitățile de executare a lucrărilor din fiecare tranșă.
(3) Prestațiile din tranșa fermă se integrează într-un ansamblu coerent; același lucru este valabil și pentru prestațiile din fiecare tranșă condiționată, având în vedere prestațiile din tranșele anterioare.
(4) Executarea fiecărei tranșe condiționate face obiectul unei decizii a autorității contractante, notificată contractantului în condițiile stabilite în contract. Atunci când o tranșă condiționată este confirmată cu întârziere sau nu este confirmată, contractantul poate beneficia, în cazul în care contractul prevede acest lucru și în condițiile stabilite prin acesta, de o compensație de așteptare sau de o compensație de neexecutare.
(5) Atunci când, în cazul unei anumite tranșe, autoritatea contractantă constată că lucrările, prestațiile sau serviciile convenite pentru tranșa respectivă nu au fost realizate, aceasta poate solicita daune și poate rezilia contractul, în cazul în care contractul prevede acest lucru și în condițiile stabilite în cuprinsul său.
Articolul 20
Contracte în regim de rambursări de costuri
(1) Autoritatea contractantă poate opta pentru un contract încheiat parțial sau integral în regim de rambursări de costuri, în limita unui plafon tarifar, în condițiile prevăzute la alineatul (2).
Prețul care urmează a fi achitat pentru astfel de contracte este constituit din rambursarea tuturor costurilor directe suportate de contractant ca urmare a executării contractului, cum ar fi cheltuielile pentru forța de muncă, materiale, consumabile, și utilizarea echipamentelor și a infrastructurilor necesare executării contractului. La costurile în cauză se adaugă fie o sumă forfetară care acoperă costurile indirecte și profitul, fie o sumă care acoperă costurile indirecte și un stimulent bazat pe atingerea obiectivelor legate de rezultate și de calendarul de livrare.
(2) Autoritatea contractantă poate opta pentru un contract încheiat parțial sau integral în regim de rambursări de costuri atunci când nu se poate stabili în mod obiectiv un preț ferm exact și dacă se poate dovedi în mod rezonabil că un astfel de preț ferm ar fi anormal de ridicat, având în vedere incertitudinile inerente realizării contractului, întrucât:
(a)
contractul are caracteristici foarte complexe sau caracteristici care necesită utilizarea unei tehnologii noi și, prin urmare, implică numeroase riscuri tehnice; sau
(b)
din motive operaționale, activitățile care fac obiectul contractului trebuie inițiate fără întârziere, chiar dacă nu se poate stabili încă un preț fix ferm și definitiv în totalitate, pentru că există riscuri semnificative sau pentru că executarea contractului depinde parțial de executarea altor contracte.
(3) Plafonul tarifar al unui contract încheiat integral sau parțial în regim de rambursări de costuri este prețul maxim plătibil. Acesta nu poate fi depășit decât în cazuri excepționale motivate corespunzător și cu acordul prealabil al autorității contractante.
(4) Documentele aferente procedurii de ofertare pentru un contract care urmează să fie încheiat integral sau parțial în regim de rambursări de costuri precizează:
(a)
natura contractului, și anume dacă este vorba despre un contract cu rambursări de costuri integral sau parțial în limita unui plafon tarifar;
(b)
pentru un contract parțial cu rambursări de costuri, elementele contractului care fac obiectul rambursării de costuri;
(c)
plafonul tarifar total;
(d)
criteriile de atribuire, care trebuie să permită evaluarea plauzibilității bugetului estimat global, a costurilor rambursabile și a mecanismelor de stabilire a costurilor în cauză, precum și evaluarea profitului menționat în ofertă;
(e)
detaliile privind majorarea menționată la alineatul (1), care urmează să se aplice cheltuielilor directe;
(f)
normele și procedurile de stabilire a eligibilității costurilor preconizate de ofertant pentru executarea contractului, conform principiilor menționate la alineatul (5);
(g)
normele contabile pe care trebuie să le respecte ofertanții;
(h)
în cazul unui contract încheiat parțial în regim de rambursări de costuri care urmează să fie transformat într-un contract cu preț fix ferm, parametrii pentru o astfel de transformare.
(5) Costurile declarate de contractant în cursul executării unui contract încheiat parțial sau integral în regim de rambursări de costuri sunt eligibile doar dacă:
(a)
sunt suportate efectiv pe durata contractului, cu excepția costurilor echipamentelor, infrastructurilor și imobilizărilor necorporale necesare executării contractului care pot fi considerate eligibile pentru valoarea totală de achiziție a acestora;
(b)
sunt menționate în bugetul estimativ global, eventual revizuit prin actele adiționale la contractul inițial;
(c)
sunt necesare pentru executarea contractului;
(d)
rezultă din executarea contractului și sunt direct imputabile acesteia;
(e)
pot fi identificate și verificate, sunt înregistrate în contabilitatea contractantului și sunt stabilite în conformitate cu standardele contabile menționate în caietul de sarcini și în contract;
(f)
respectă dispozițiile dreptul fiscal și social aplicabil;
(g)
nu fac abatere de la clauzele contractului;
(h)
sunt rezonabile, justificate și respectă cerințele bunei gestiuni financiare, în special în ceea ce privește economia și eficiența.
Contractantul este responsabil pentru contabilizarea costurilor sale și pentru păstrarea unei bune evidențe contabile sau a oricărui alt document necesar pentru a dovedi faptul că costurile a căror rambursare este solicitată au fost realizate și sunt în conformitate cu principiile definite la prezentul articol. Costurile pe care contractantul nu le poate justifica sunt considerate neeligibile, iar rambursarea acestora este refuzată.
(6) Autoritatea contractantă îndeplinește următoarele sarcini pentru a asigura buna execuție a contractelor cu rambursări de costuri:
(a)
stabilește cel mai realist posibil plafon tarifar, permițând în același timp flexibilitatea necesară integrării dificultăților tehnice;
(b)
transformă un contract încheiat parțial în regim de rambursări de costuri într-un contract cu preț fix ferm în totalitate, imediat ce devine posibil, în cursul executării contractului, să se stabilească un astfel de preț fix ferm. În acest scop, stabilește parametrii de conversie pentru trecerea de la un contract încheiat în regim de rambursări de costuri la un contract cu preț fix ferm;
(c)
implementează măsuri de urmărire și control care prevăd, în special, un sistem estimativ de anticipare a costurilor;
(d)
stabilește principiile, instrumentele și procedurile adecvate pentru executarea contractelor, în special pentru identificarea și controlul eligibilității costurilor declarate de contractant sau de subcontractanții acestuia în cursul executării contractului, ca și pentru introducerea de amendamente la contract;
(e)
verifică respectarea de către contractant și de către subcontractanții acestuia a standardelor contabile prevăzute în contract și a obligației de a furniza documentele lor contabile, care trebuie să prezinte o imagine corectă și fidelă a conturilor;
(f)
asigură în permanență, în cursul executării contractului, eficacitatea principiilor, instrumentelor și procedurilor menționate la litera (d).
Articolul 21
Modificări
Autoritatea contractantă și contractanții pot modifica contractul printr-un act adițional, cu condiția ca actul în cauză să îndeplinească toate condițiile următoare:
(a)
nu schimbă obiectul contractului;
(b)
nu afectează echilibrul economic al contractului;
(c)
nu introduce condiții care, dacă ar fi figurat inițial în documentația aferentă contractului, ar fi permis admiterea unor alți ofertanți față de cei admiși inițial sau ar fi permis reținerea unei alte oferte decât cea reținută inițial.
Articolul 22
Subcontractarea
(1) Autoritatea contractantă solicită ofertantului să subcontracteze o parte a contractului, printr-o procedură concurențială de ofertare la nivelurile adecvate de subcontractare, unor întreprinderi care nu aparțin grupului din care face parte ofertantul, în special întreprinderilor recent intrate pe piață și IMM-urilor.
(2) Autoritatea contractantă enunță partea din contract care trebuie subcontractată, sub forma unui interval care comportă un procent minim și un procent maxim. Aceasta se asigură că respectivele procente sunt proporționale cu obiectul și valoarea contractului, având în vedere natura sectorului de activitate în cauză și, în special, situația concurenței și potențialul industrial observat.
(3) Dacă ofertantul indică în oferta sa că intenționează să nu subcontracteze nicio parte din contract sau să subcontracteze o parte mai mică decât minimul din intervalul menționat la alineatul (2), ofertantul indică motivele pentru aceasta autorității contractante. Autoritatea contractantă transmite informațiile respective Comisiei.
(4) Autoritatea contractantă poate să respingă subcontractanții selectați de candidat în stadiul procedurii de atribuire a contractului principal sau de ofertantul reținut pentru executarea contractului. Autoritatea justifică în scris această respingere, care nu poate fi întemeiată decât pe criteriile aplicate pentru selecția ofertanților pentru contractul principal.
CAPITOLUL IV
POLITICA ÎN MATERIE DE DATE ȘI DE SECURITATE
Articolul 23
Politica în materie de date Copernicus și de informații Copernicus
(1) Politica în materie de date Copernicus și informații Copernicus rezultate din acțiunile finanțate în cadrul programului Copernicus sprijină obiectivele menționate la articolul 4, precum și următoarele obiective:
(a)
promovarea utilizării și a partajării datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus;
(b)
consolidarea piețelor europene în domeniul observării Pământului, în special a sectorului de servicii derivate, în scopul stimulării creșterii și a creării de locuri de muncă;
(c)
contribuția la durabilitatea și continuitatea furnizării de date Copernicus și de informații Copernicus;
(d)
sprijinirea comunităților europene de cercetare, tehnologice și de inovare.
(2) Datele din misiunile dedicate și informațiile Copernicus se pun la dispoziție prin intermediul unor platforme de diseminare ale programului Copernicus, în condiții tehnice predefinite și în mod integral, deschis și gratuit, sub rezerva următoarelor limitări:
(a)
condițiile de acordare a licențelor pentru datele și informațiile provenite de la terți;
(b)
formatele, caracteristicile și mijloacele de diseminare;
(c)
interesele de securitate și relațiile externe al Uniunii sau ale statelor sale membre;
(d)
riscul de perturbare, din motive de siguranță sau tehnice, a sistemului care produce datele Copernicus și informațiile Copernicus;
(e)
asigurarea unui acces fiabil al utilizatorilor europeni la datele Copernicus și la informațiile Copernicus.
Articolul 24
Condiții și limitări în ceea ce privește accesul la datele Copernicus și la informațiile Copernicus și utilizarea acestora
(1) Comisia poate, respectând politicile în ceea ce privește datele și informațiile provenite de la terți și fără a aduce atingere normelor și procedurilor aplicabile infrastructurii spațiale și in situ aflate sub control național sau sub controlul organizațiilor internaționale, să adopte acte delegate, în conformitate cu dispozițiile articolului 31, în ceea ce privește:
(a)
condițiile și procedurile privind accesul la datele Copernicus și la informațiile Copernicus și înregistrarea și utilizarea acestora, inclusiv mijloacele de diseminare;
(b)
criteriile tehnice specifice necesare pentru a preveni perturbarea datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus, inclusiv prioritatea de acces;
(c)
criterii și proceduri pentru restricționarea obținerii sau diseminării datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus datorată conflictelor dintre diferitele drepturi.
(2) Comisia poate, respectând politicile în ceea ce privește datele și informațiile provenite de la terți și fără a aduce atingere normelor și procedurilor aplicabile infrastructurii spațiale și in situ aflate sub control național sau sub controlul organizațiilor internaționale, să adopte măsuri în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 30 alineatul (4), în ceea ce privește:
(a)
specificațiile tehnice pentru transmisia și utilizarea datelor din misiunile dedicate care sunt transmise stațiilor receptoare sau prin conexiuni dedicate cu lățime ridicată de bandă cu stații care nu fac parte din programul Copernicus;
(b)
specificațiile tehnice de arhivare a datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus.
(3) Comisia stabilește condițiile și procedurile relevante pentru acordarea licențelor pentru datele din misiunile dedicate și pentru informațiile Copernicus, precum și pentru transmisia datelor obținute de la sateliți către stațiile de recepție sau prin conexiuni dedicate de bandă largă către stații care nu fac parte din programul Copernicus, în conformitate cu prezentul regulament și cu drepturile aplicabile ale terților.
Articolul 25
Protejarea intereselor de securitate
(1) Comisia evaluează cadrul de securitate al programului Copernicus, luând în considerare obiectivele menționate la articolul 4. În acest sens, Comisia evaluează măsurile de securitate necesare care trebuie elaborate pentru a evita orice eventuale riscuri sau amenințări la adresa intereselor sau a securității Uniunii sau ale statelor membre ale acesteia, mai ales pentru a garanta respectarea principiilor prevăzute în Deciziile 2001/844/CE și 2013/488/UE.
(2) Pe baza evaluării menționate la alineatul (1), Comisia stabilește, prin intermediul actelor de punere în aplicare, specificațiile tehnice necesare în materie de securitate pentru programul Copernicus. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare la care se face referire la articolul 30 alineatul (4).
(3) Comisia poate fi sprijinită de experți independenți din statele membre pentru a defini specificațiile tehnice ale cadrului de securitate menționat la alineatul (2).
(4) Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (2), Consiliul adoptă măsurile de aplicat în situațiile în care securitatea Uniunii sau a statelor membre ale acesteia ar putea fi afectată de date și de informații furnizate de programul Copernicus.
(5) În cazurile în care, în cadrul programului Copernicus, se generează sau se utilizează informații UE clasificate, toți participanții asigură un nivel de protecție echivalent cu cel furnizat prin normele prevăzute în anexa la Decizia 2001/844/CE și în anexele la Decizia 2013/488/UE.
CAPITOLUL V
DIVERSE
Articolul 26
Cooperare internațională
(1) Următoarele țări sau organizații internaționale pot participa la programul Copernicus, pe baza unor acorduri corespunzătoare:
(a)
țările din Asociația Europeană a Liberului Schimb (AELS) care sunt părți contractante la Acordul privind SEE, în conformitate cu condițiile prevăzute de Acordul privind SEE;
(b)
țările candidate, precum și candidații potențiali, în conformitate cu acordurile-cadru sau cu un protocol la un acord de asociere, prin care se stabilesc principiile generale și condițiile de participare a acestor țări la programele Uniunii;
(c)
Confederația Elvețiană, alte țări terțe neprecizate la literele (a) și (b), precum și organizații internaționale, în conformitate cu acordurile încheiate de Uniune cu astfel de țări terțe sau organizații internaționale, în temeiul articolului 218 din TFUE, care stabilesc condițiile și regulile detaliate ale participării lor.
(2) Țările sau organizațiile internaționale menționate la alineatul (1) pot furniza sprijin financiar sau contribuții în natură la programul Copernicus. Acel sprijin financiar și acele contribuții se tratează ca venit alocat extern, în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul financiar, și sunt admisibile, în conformitate cu clauzele și condițiile acordurilor încheiate cu respectiva țară terță sau organizație internațională.
(3) Coordonarea internațională a sistemelor de observare și a schimburilor aferente de date poate fi abordată de programul Copernicus, pentru a consolida dimensiunea globală și complementaritatea acestuia, ținând seama de acordurile internaționale și de procesele de coordonare internațională deja existente.
Articolul 27
Protejarea intereselor financiare ale Uniunii
(1) Comisia ia măsurile adecvate pentru a se asigura că, atunci când acțiunile finanțate în temeiul programului Copernicus sunt implementate, interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, a corupției și a altor activități ilegale, prin verificări eficace și, dacă se descoperă nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive.
(2) Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a efectua audituri, pe baza documentelor și la fața locului, în cazul tuturor beneficiarilor de granturi, contractanților și subcontractanților care au primit fonduri ale Uniunii în cadrul programului Copernicus.
(3) Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, în conformitate cu dispozițiile și procedurile prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (14) și în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (15), pentru a stabili dacă au avut loc acte de fraudă, de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii în legătură cu un acord sau decizie de grant sau un contract finanțat în temeiul programului Copernicus.
(4) Fără a aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, contractele, acordurile de grant și deciziile privind granturile care rezultă din implementarea programului Copernicus conțin dispoziții care împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri și investigații, în conformitate cu competențele lor respective.
Articolul 28
Proprietatea
(1) Uniunea este proprietarul tuturor activelor corporale și necorporale constituite sau dezvoltate în cadrul programului Copernicus. În acest sens, se încheie acorduri cu părți terțe, dacă este cazul, cu privire la drepturile de proprietate existente.
(2) Clauzele și condițiile referitoare la transferul de proprietate către Uniune sunt stabilite de acordurile menționate la alineatul (1).
(3) Comisia asigură, prin intermediul unui cadru corespunzător, utilizarea optimă a activelor menționate la prezentul articol; în special, Comisia administrează cât mai eficace posibil drepturile de proprietate intelectuală legate de programul Copernicus, luând în considerare necesitatea de a proteja și de a valoriza drepturile de proprietate intelectuală ale Uniunii, interesele tuturor părților interesate, necesitatea dezvoltării armonioase a piețelor și a noilor tehnologii și continuitatea serviciilor. În acest sens, Comisia se asigură că în contractele încheiate în cadrul programului Copernicus se include posibilitatea de a transfera drepturi de proprietate intelectuală care decurg din activitățile în cadrul programului Copernicus sau de a acorda licențe pentru aceste drepturi.
Articolul 29
Asistența acordată Comisiei
Comisia poate fi asistată de experți independenți, din diverse domenii, legate de sfera de activitate a programului Copernicus, din rândurile unei game largi de părți interesate, printre care reprezentanți ai utilizatorilor Copernicus și entități naționale competente în domeniul spațiului, astfel încât Comisia să poate beneficia de competența tehnică și științifică necesară, precum și de perspective interdisciplinare și transsectoriale, ținând seama de inițiativele relevante existente la nivelul Uniunii și la nivel național și regional.
Articolul 30
Procedura comitetului
(1) Comisia este asistată de un comitet („comitetul Copernicus”). Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
Comitetul Copernicus se reunește în configurații specifice, în special în ceea ce privește aspectele de securitate (Comisia de securitate).
(2) Comitetul Copernicus instituie „Forumul utilizatorilor” ca grup de lucru cu rolul de a consilia comitetul Copernicus cu privire la aspectele legate de cerințele utilizatorilor, în conformitate cu regulamentul său de procedură.
(3) În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
(4) În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
(5) Reprezentanții entităților care îndeplinesc sarcini în cadrul programului Copernicus se implică, după caz, în calitate de observatori în activitatea comitetului Copernicus, în condițiile prevăzute de regulamentul său de procedură.
(6) Acordurile încheiate de Uniune în conformitate cu articolul 26 pot prevedea participarea, după caz, a reprezentanților unor țări terțe sau organizații internaționale la lucrările comitetului Copernicus în condițiile prevăzute de regulamentul său de procedură.
(7) Comitetul Copernicus se reunește cu regularitate, preferabil trimestrial. În cadrul fiecărei reuniuni, Comisia furnizează un raport privind stadiul de evoluție a programului Copernicus. Rapoartele respective prezintă situația generală a stadiului programului Copernicus și a evoluțiilor legate de acesta, în special din perspectiva gestionării riscurilor, a costurilor, a calendarului, a performanței și a achizițiilor, precum și din perspectiva consultanței relevante oferite Comisiei.
Articolul 31
Exercitarea delegării
(1) Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.
(2) Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 9 alineatul (7) și la articolul 24 alineatul (1) se conferă Comisiei pe durata programului Copernicus.
(3) Delegarea de competențe menționată la articolul 9 alineatul (7) și la articolul 24 alineatul (1) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară, menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.
(4) De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
(5) Un act delegat adoptat în temeiul articolului 9 alineatul (7) și al articolului 24 alineatul (1) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 32
Evaluare
(1) Până la 31 decembrie 2017, după consultarea părților interesate relevante, Comisia întocmește un raport de evaluare referitor la îndeplinirea obiectivelor tuturor sarcinilor finanțate de programul Copernicus la nivelul rezultatelor și efectelor, la valoarea europeană adăugată a acestora și la eficiența utilizării resurselor. Evaluarea abordează relevanța continuă a tuturor obiectivelor, precum și contribuția măsurilor la obiectivele prevăzute la articolul 4, funcționarea structurii organizatorice și domeniul de aplicare al serviciilor furnizate. Evaluarea include analiza unei posibile implicări a agențiilor europene relevante (inclusiv a Agenției GNSS European) și, dacă este cazul, este însoțită de propuneri legislative relevante.
În special, evaluarea analizează impactul politicii în materie de date Copernicus și informații Copernicus asupra părților interesate și a utilizatorilor de servicii derivate și influența asupra mediului de afaceri, precum și asupra investițiilor naționale și private în infrastructuri de observare a Pământului.
(2) Comisia realizează evaluarea menționată la alineatul (1) în strânsă cooperare cu operatorii și utilizatorii programului Copernicus și examinează eficacitatea și eficiența programului Copernicus și contribuția sa la obiectivele menționate la articolul 4. Comisia transmite rezultatele acestor evaluări Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor și, dacă este necesar, propune măsuri adecvate.
(3) Comisia poate, ori de câte ori este necesar, să fie asistată de către entități independente, să întreprindă evaluarea metodelor de realizare a proiectelor, precum și a impactului implementării acestora, pentru a aprecia dacă obiectivele, inclusiv cele privind protecția mediului, au fost atinse.
(4) Comisia poate solicita unui stat membru să furnizeze o evaluare specifică a acțiunilor și proiectelor conexe finanțate în conformitate cu prezentul regulament sau, acolo unde este cazul, să pună la dispoziție informațiile și asistența necesare pentru realizarea unei evaluări a acestor proiecte.
Articolul 33
Abrogare
(1) Regulamentul (UE) nr. 911/2010 se abrogă.
(2) Măsurile adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 911/2010 își mențin valabilitatea.
(3) Trimiterile la Regulamentul (UE) nr. 911/2010 abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexă.
Articolul 34
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 ianuarie 2014.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 3 aprilie 2014.