PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 721/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 405/2011, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V dubnu 2011 uložila Rada nařízením (EU) č. 405/2011 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 pocházejících z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí konečného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Konečná opatření sestávala z valorických vyrovnávacích cel v rozmezí od 3,3 % do 4,3 % vztahujících se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, ze 4,0% celní sazby uložené spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a ze zbytkové celní sazby ve výši 4,3 % uložené všem ostatním společnostem v Indii.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(3)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podala společnost Viraj Profiles Vpl. Ltd., vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost se omezovala jen na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele. Žadatel poskytl důkazy prima facie, že okolnosti týkající se subvencování, na jejichž základě byla uložena opatření, se významně změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. srpna 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezí na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele.
1.3 Období přezkumného šetření
(5)
Přezkumné šetření subvencování se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.4 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně informovala žadatele, vládu Indie a Sdružení EUROFER jako zástupce výrobního odvětví Unie v původním šetření (dále jen „výrobní odvětví Unie“) o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Písemné a ústní připomínky předložené stranami v době zahájení řízení byly zváženy a popřípadě zohledněny.
(8)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od žadatele a od indické vlády.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. Uskutečnily se inspekce na místě v prostorách žadatele.
2. DOTČENÝ VÝROBEK
(11)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v původním šetření, totiž tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89, pocházející z Indie.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(12)
Na základě informací, které předložila indická vláda a zúčastněné strany, a na základě odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které žadatel údajně využíval:
a)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
b)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
c)
režim vývozních úvěrů.
(13)
Režimy uvedené pod písmeny a) a b) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu z roku 1992 (zákon č. 22/1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentu nazvaném „Dokumenty o politice zahraničního obchodu“, který ministerstvo obchodu vydává jednou za pět let a pravidelně ho aktualizuje. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření, má název „Politika zahraničního obchodu v období 2009-2014“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy, jimiž se politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“, která se pravidelně aktualizuje.
(14)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše pod písmenem c) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat komerčním bankám pokyny v oblasti vývozních úvěrů.
(15)
Na základě tvrzení výrobního odvětví Unie Komise dále zkoumala, zda žadatel:
a)
využíval režim osvobození od daně z elektřiny;
b)
využíval místní subvenční programy státu Maháráštra;
c)
využíval výhod plynoucích z levnějších vstupů;
d)
využíval pobídek týkajících se výroby a distribuce energie;
e)
využíval výhod z nákupu levných surovin od zahraničních společností ve spojení.
(16)
Komise rovněž ověřila, že tyto režimy, které byly prošetřeny v původním šetření:
a)
režim Duty Entitlement Passbook;
b)
režim Advanced Authorization Scheme,
žadatel stále nevyužívá.
3.2 Zjištění
3.2.1 Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(17)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky na úrovni 0,02 % byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz
(18)
Bylo zjištěno, že žadatel měl status subjektu orientovaného na vývoz a v období přezkumného šetření dostával subvence v rámci tohoto režimu.
(19)
Co se týče tohoto režimu, společnost tvrdila, že Komise by se měla odchýlit od způsobu výpočtu výhody poskytované v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz, který byl použit v původním šetření. Společnost tvrdila, že s některými výhodami v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz by se mělo zacházet jako s přípustným systémem navracení cla ve smyslu přílohy II a III základního nařízení, a neměly by proto být napadnutelné.
(20)
Jelikož však bylo zjištěno, že bez ohledu na to, jaká metoda výpočtu se použije, míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim nebude vyšší než 0,22 %, tj. celkové rozpětí subvence bude pod minimální úrovní, bylo rozhodnuto dále toto tvrzení neanalyzovat v rámci tohoto přezkumného šetření.
3.2.3 Režim exportních úvěrů
(21)
Bylo zjištěno, že žadatel tento režim v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.4 Režim osvobození od daně z elektřiny
(22)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.5 Místní subvenční programy státu Maháráštra
(23)
Bylo zjištěno, že žadatel tyto programy v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.6 Ostatní
(24)
Šetření neodhalilo žádné další výhody pro žadatele v období přezkumného šetření, které by se týkaly podmínek nákupu surovin a energie a které by znamenaly finanční příspěvek indické vlády, a mohly by proto být považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Proto byla tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 15. bodě odůvodnění pod písmeny c) až e) shledána v rámci tohoto přezkumu nepodstatnými.
4. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(25)
Připomíná se, že původní šetření stanovilo hodnotově vyjádřenou výši napadnutelných subvencí pro žadatele na 4,3 %.
(26)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření činila hodnotově vyjádřená výše napadnutelných subvencí pro žadatele, vyplývající pouze z jednoho režimu subvencování, 0,22 %.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že míra subvencování žadatele - dotčeného vyvážejícího výrobce - se snížila.
(28)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané režimy, považovat za změnu trvalé povahy.
(29)
Jak již bylo uvedeno, pokud jde o režim podpory vývozu kapitálového zboží, zjištění učiněná během tohoto prozatímního přezkumu potvrdila zjištění původního šetření, kdy bylo konstatováno, že subvence poskytnutá v rámci tohoto režimu je nevýznamná.
(30)
Kromě toho při předchozím šetření vyplývala hlavní výhoda z režimu pro podniky orientované na vývoz, ale během období přezkumného šetření se výhoda v rámci tohoto režimu výrazně snížila. Byly získány důkazy o tom, že tato změna je trvalé povahy, neboť se vztahuje k snížení celní sazby na nerezový ocelový šrot a feronikl, což jsou dvě hlavní suroviny používané žadatelem při výrobě dotčeného výrobku.
5. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(31)
Z výše uvedeného vyplývá, že žadatel bude nadále příjemcem subvencí ve výši, která je pod minimální úrovní. Proto se považuje za vhodné změnit vyrovnávací celní sazbu použitelnou na žadatele, a zohlednit tak aktuální úroveň subvencování. Tato celní sazba by měla být pro žadatele stanovena na 0 %.
(32)
Pokud jde o celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců uvedených v příloze konečného nařízení, je třeba poznamenat, že současné podrobné podmínky prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby, které se vztahují na společnosti uvedené v příloze konečného nařízení, by měly zůstat beze změny.
(33)
Pokud jde o celní sazbu všech ostatních společností, je třeba upozornit, že v rámci původního šetření byla její úroveň stanovena na úrovni nejvyššího individuálního rozpětí subvence zjištěného u společností zařazených do vzorku. Odpovídalo to rozpětí subvence žadatele. Vzhledem k tomu, že po tomto prozatímním přezkumu se rozpětí žadatele změnilo, měla by se sazba pro všechny ostatní společnosti změnit a stanovit na úrovni dalšího nejvyššího rozpětí subvence. Vzhledem k tomu, že další nejvyšší sazba je ta, která se vztahuje na společnosti uvedené v příloze, měla by být stanovena celní sazba pro všechny ostatní společnosti na této úrovni, tj. 4 %.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(34)
Indická vláda a ostatní zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se Komise rozhodla navrhnout změnu celní sazby platné pro žadatele.
(35)
Písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
(36)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 405/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Společnosti uvedené v příloze
4,0
B005
Všechny ostatní společnosti
4,0
B999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 721/2013 AL CONSILIULUI
din 22 iulie 2013
de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 405/2011 de instituire a unei taxe compensatorii definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumite bare și tije din oțeluri inoxidabile originare din India
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 19,
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană, după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Ancheta precedentă și măsurile compensatorii existente
(1)
În aprilie 2011, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 405/2011 (2) (denumit în continuare „regulamentul definitiv”), Consiliul a impus o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de anumite bare și tije din oțeluri inoxidabile clasificate în prezent la codurile NC 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 și 7222 20 89 și originare din India. Ancheta care a dus la adoptarea regulamentului definitiv este denumită în continuare „ancheta inițială”.
(2)
Măsurile definitive au constat în taxe compensatorii ad valorem, cuprinse între 3,3 % și 4,3 % și aplicate importurilor provenind de la exportatori desemnați în mod individual, un nivel al taxei de 4,0 % aplicat societăților cooperante neincluse în eșantion și un nivel al taxei reziduale de 4,3 % aplicat tuturor celorlalte societăți din India.
1.2. Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale
(3)
Cererea de reexaminare intermediară parțială a fost depusă de Viraj Profiles Vpl. Ltd., un producător-exportator din India (denumit în continuare „solicitantul”). Obiectul cererii s-a limitat la examinarea subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant. Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie care dovedesc că circumstanțele în ceea ce privește subvenționarea, pe baza cărora au fost impuse măsurile în cauză, s-au schimbat considerabil și că aceste schimbări prezintă un caracter durabil.
(4)
În urma consultării Comitetului consultativ și după ce a constatat că există suficiente dovezi care să justifice deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, la 9 august 2012, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, limitate la examinarea subvenției acordate solicitantului.
1.3. Perioada anchetei de reexaminare
(5)
Ancheta de reexaminare a subvenției s-a referit la perioada cuprinsă între 1 iulie 2011 și 30 iunie 2012 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
1.4. Părțile vizate de anchetă
(6)
Comisia a informat oficial solicitantul, Guvernul Indiei și EUROFER în calitate de reprezentant al industriei Uniunii (denumită în continuare „industria Uniunii”) în ancheta inițială cu privire la deschiderea anchetei de reexaminare intermediară parțială. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere.
(7)
Observațiile orale și scrise transmise de către părți în etapa de deschidere au fost analizate și, după caz, luate în considerare.
(8)
În vederea obținerii informațiilor necesare anchetei sale, Comisia a trimis un chestionar solicitantului. În plus, a fost trimis un chestionar și Guvernului Indiei.
(9)
S-au primit răspunsuri la chestionar atât din partea solicitantului, cât și din partea Guvernului Indiei.
(10)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a determina subvenționarea. S-au efectuat vizite de verificare la sediul solicitantului.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
(11)
Produsul care face obiectul reexaminării este cel definit în ancheta inițială, și anume bare și tije din oțeluri inoxidabile, simplu obținute sau finisate la rece, altele decât barele și tijele cu secțiunea transversală circulară cu un diametru de minimum 80 mm, clasificate în prezent la codurile NC 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 și 7222 20 89 și originare din India.
3. SUBVENȚIONAREA
3.1. Introducere
(12)
Pe baza informațiilor furnizate de Guvernul Indiei și de părțile interesate, precum și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au fost examinate următoarele sisteme, despre care se presupune că au fost folosite de solicitant:
(a)
Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS);
(b)
Sistemul unităților axate pe export (Export Oriented Units Scheme - EOU);
(c)
Sistemul de credite pentru export (Export Credit Scheme - ECS);
(13)
Sistemele indicate la literele (a) și (b) se întemeiază pe Legea privind dezvoltarea și reglementarea comerțului exterior din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează Guvernul Indiei să emită notificări privind politica de export și de import. Acestea sunt rezumate într-o serie de documente grupate sub titlul „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate de Ministerul Comerțului o dată la cinci ani și actualizate periodic. Documentul de politică în domeniul comerțului exterior relevant pentru perioada anchetei de reexaminare este „Politica în domeniul comerțului exterior 2009-2014” (denumit în continuare „FTP 09-14”). În plus, Guvernul Indiei prezintă și procedurile pe baza cărora funcționează FTP 09-14 în „Manualul de proceduri, volumul I” (denumit în continuare „MP I 09-14”), care este actualizat periodic.
(14)
Sistemul ECS menționat la litera (c) se bazează pe secțiunile 21 și 35A din Legea regulamentelor bancare din 1949 care autorizează Reserve Bank of India să emită linii directoare pentru băncile comerciale cu privire la creditele de export.
(15)
Mai mult, în urma acuzațiilor formulate de industria Uniunii, Comisia a investigat dacă solicitantul beneficia de:
(a)
sistemul de scutire de impozitul pe electricitate (Electricity Duty Exemption Scheme - „EDES”);
(b)
programe de subvenționare locale din statul Maharashtra;
(c)
furnizare de produse și/sau servicii la prețuri mai mici decât cele adecvate;
(d)
stimulente legate de producția și distribuția de energie electrică;
(e)
achiziții de materii prime ieftine de la societăți offshore afiliate.
(16)
În cele din urmă, Comisia a verificat dacă următoarele sisteme examinate în cadrul anchetei inițiale:
(a)
Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS)
(b)
Sistemul autorizațiilor prealabile (Advanced Authorization Scheme - AAS)
mai sunt încă utilizate de solicitant.
3.2. Constatări
3.2.1. Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție
(17)
Ancheta a dezvăluit că solicitantul a beneficiat de acest sistem în cursul PAR. Cu toate acestea, s-a constatat că stimulentele pe care le-a primit au fost neglijabile (de 0,02 %). Prin urmare, s-a considerat că nu este necesară evaluarea mai aprofundată a măsurilor compensatorii din cadrul acestui sistem.
3.2.2. Sistemul unităților axate pe export
(18)
S-a constatat că solicitantul avea statutul de EOU și primise subvenții în cadrul acestui sistem în cursul PAR.
(19)
Societatea a susținut că, în privința acestui sistem, Comisia ar trebui să se abată de la metoda de calcul al beneficiului obținut în temeiul EOU utilizată în ancheta inițială. Societatea a afirmat că anumite beneficii obținute în temeiul EOU ar trebui tratate drept sistem autorizat de drawback al taxelor în sensul anexelor II și III la regulamentul de bază și, prin urmare, nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii.
(20)
Cu toate acestea, deoarece s-a constatat că, indiferent de metoda de calcul utilizată, nivelul subvenției stabilit pentru acest sistem nu va depăși 0,22 %, ceea ce va face ca marja de subvenție globală să se afle sub nivelul de minimis, s-a decis să nu se mai analizeze această afirmație în contextul prezentei anchete de reexaminare.
3.2.3. Sistemul de credite pentru export
(21)
S-a constatat că solicitantul nu a beneficiat de acest sistem în cursul PAR.
3.2.4. Sistemul de scutire de impozitul pe electricitate
(22)
Ancheta a dezvăluit că solicitantul a beneficiat de acest sistem în cursul PAR. Cu toate acestea, s-a constatat că stimulentele primite au fost neglijabile. Prin urmare, s-a considerat că nu este necesară evaluarea mai aprofundată a măsurilor compensatorii din cadrul acestui sistem.
3.2.5. Programele de subvenționare locale din statul Maharashtra
(23)
S-a constatat că solicitantul nu a beneficiat de acest sistem în cursul PAR.
3.2.6. Altele
(24)
Ancheta a arătat că solicitatul nu a avut alte beneficii în cursul PAR în ceea ce privește achizițiile de materii prime și de energie, care să presupună o contribuție financiară a Guvernului Indiei și care ar putea fi deci tratate ca subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, acuzațiile industriei Uniunii enunțate în considerentul 15 literele (c)-(e) au fost considerate irelevante în contextul prezentei reexaminări.
4. VALOAREA SUBVENȚIILOR CARE POT FACE OBIECTUL UNOR MĂSURI COMPENSATORII
(25)
Se reamintește faptul că ancheta inițială a stabilit valoarea subvențiilor care fac obiectul măsurilor compensatorii pentru solicitant, exprimate ad valorem, la 4,3 %.
(26)
În cursul PAR, valoarea subvențiilor care fac obiectul măsurilor compensatorii pentru solicitant, exprimate ad valorem și rezultate de la un singur sistem de subvenții, a fost de 0,22 %.
(27)
Luând în considerare cele de mai sus, se concluzionează că nivelul de subvenționare în ceea ce privește producătorul-exportator solicitant a scăzut.
(28)
De asemenea, a fost examinată eventualitatea în care modificarea circumstanțelor legate de sistemele examinate ar putea fi considerată ca având caracter durabil.
(29)
După cum s-a menționat anterior, constatările cu privire la sistemul EPCGS din cadrul acestei reexaminări intermediare au confirmat constatările din ancheta inițială, în cadrul căreia subvenția acordată în cadrul acestui sistem a fost considerată neglijabilă.
(30)
În plus, deși în ancheta inițială s-a constatat că beneficiul principal a fost conferit solicitantului în cadrul sistemului EOU, beneficiile acordate în cadrul acestui sistem au scăzut în cursul PAR. S-au obținut elemente de probă potrivit cărora această schimbare are un caracter durabil, deoarece este legată de scăderea nivelului tarifelor vamale aplicabile deșeurilor de oțel inoxidabil și feronichelului, două materii prime principale utilizate de solicitant pentru fabricarea produsului în cauză.
5. MĂSURI COMPENSATORII
(31)
Pe baza celor de mai sus, există elemente care indică faptul că solicitantul va continua să beneficieze, în viitor, de subvenții cu o valoare mai mică decât nivelul de minimis. În consecință, se consideră oportună modificarea nivelului taxei compensatorii aplicabile solicitantului pentru a reflecta nivelul actual al subvenționării. O astfel de taxă ar trebui să se stabilească la 0 % pentru solicitant.
(32)
În ceea ce privește nivelul taxei aplicate în prezent importurilor produsului în cauză provenind de la producători-exportatori enumerați în anexa la regulamentul definitiv, se observă faptul că modalitățile detaliate actuale ale sistemelor anchetate și caracterul lor compensatoriu nu s-au modificat în raport cu ancheta precedentă. Astfel, nu există niciun motiv să se recalculeze subvenția și nivelul taxei în cazul acestor societăți. În consecință, nivelurile taxei aplicabile societăților enumerate în anexa la regulamentul definitiv rămân neschimbate.
(33)
În ceea ce privește nivelul taxei în cazul tuturor celorlalte societăți, se observă că, în cursul anchetei inițiale, aceasta a fost stabilită la nivelul cel mai înalt al marjei de subvenție individuale constatate pentru societățile incluse în eșantion. Acest nivel corespundea marjei de subvenție a solicitantului. Dat fiind că marja solicitantului s-a schimbat ca urmare a acestei reexaminări intermediare, nivelul taxei tuturor celorlalte societăți ar trebui revizuit și stabilit la nivelul maxim al marjei de subvenții imediat următor. Deoarece nivelul maxim următor este cel aplicabil societăților enumerate în anexă, taxa pentru toate celelalte societăți ar trebui să fie stabilită la acest nivel, și anume 4 %.
6. NOTIFICARE
(34)
Guvernul Indiei și celelalte părți interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționa să se propună modificarea taxei aplicabile solicitantului.
(35)
Observațiile orale și scrise transmise de către părți au fost analizate și, după caz, luate în considerare.
(36)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 405/2011 se înlocuiește cu următorul text:
„(2) Nivelul taxei compensatorii definitive aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare:
Societate
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Societăți enumerate în anexă
4,0
B005
Toate celelalte societăți
4,0
B999”
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2013.