NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 231/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ vymezuje rámec pro nástroje Unie pro financování vnější činnosti, včetně nástroje předvstupní pomoci (dále jen „NPP II“).
(2)
Jelikož nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (4) pozbylo dne 31. prosince 2013 platnosti, měl by být v zájmu vyšší účinnosti vnější činnosti Unie zachován na období 2014-2020 rámec pro plánování a poskytování vnější pomoci. Politika Unie v oblasti rozšíření by měla být i nadále podporována zvláštním nástrojem pro financování vnější činnosti. Je proto třeba zřídit NPP II.
(3)
Článek 49 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že každý evropský stát, který uznává hodnoty úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv osob patřících k menšinám, může požádat o členství v Unii. Evropský stát, který požádal o přistoupení k Unii, se může členem stát pouze tehdy, pokud bylo potvrzeno, že splňuje kritéria členství stanovená na zasedání Evropské rady v Kodani v červnu 1993 (dále jen „kodaňská kritéria“), a za předpokladu, že přistoupení nepřesáhne schopnost Unie integrovat nového člena. Tato kritéria se týkají stability institucí zaručujících demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin, existence fungujícího tržního hospodářství a schopnosti vyrovnat se s konkurenčním tlakem a tržními silami v rámci Unie a schopnosti převzít nejen práva, nýbrž rovněž povinnosti podle Smluv, včetně dodržování cílů politické, hospodářské a měnové unie.
(4)
Základem obnovené shody o rozšíření je nadále strategie rozšíření založená na konsolidaci, podmíněnosti a komunikaci spolu se schopností Unie integrovat nové členy. Přístupový proces je založen na objektivních kritériích a použití zásady rovného zacházení se všemi žadateli, přičemž každý z nich je posuzován na základě svých vlastních výsledků. Pokrok na cestě k přistoupení závisí v případě každého žadatele na dodržování hodnot Unie a na jeho schopnosti provést potřebné reformy s cílem přizpůsobit svůj politický, institucionální, právní, správní a hospodářský systém pravidlům, standardům, politikám a postupům v Unii.
(5)
Proces rozšíření posiluje mír, demokracii a stabilitu v Evropě a Unie může být díky němu lépe připravena řešit globální výzvy. Transformační síla procesu rozšíření s sebou přináší v zemích zapojených procesu rozšíření dalekosáhlou politickou a hospodářskou reformu, z níž má prospěch i Unie jako celek.
(6)
Evropská rada udělila status kandidátské země Černé Hoře, Islandu, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Srbsku a Turecku. Potvrdila evropskou perspektivu západního Balkánu. Aniž jsou dotčeny postoje k otázce statusu nebo jakákoli budoucí rozhodnutí přijatá Evropskou radou či Radou, ti s evropskou perspektivou, kterým dosud nebyl udělen status kandidátské země, mohou být výhradně pro účely tohoto nařízení považovány za potenciální kandidáty. Finanční pomoc podle tohoto rozhodnutí by měla být poskytována všem příjemcům uvedeným v příloze I.
(7)
Pomoc podle tohoto nařízení by měla být poskytována v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a s řádným zohledněním sdělení o strategii rozšíření a zpráv o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušných usnesení Evropského parlamentu. Pomoc by měla být také poskytována v souladu s dohodami, které Unie uzavřela s příjemci uvedenými v příloze I, a v souladu s evropskými a přístupovými partnerstvími. Pomoc by se měla zaměřit především na vybraný počet oblastí politiky, jež příjemcům uvedeným v příloze I pomohou posílit demokratické instituce a právní stát, reformovat soudnictví a veřejnou správu, dodržovat základní práva a prosazovat rovnost žen a mužů, toleranci, sociální začleňování a zákaz diskriminace. Pomoc by měla i nadále podporovat jejich úsilí o posílení regionální, makroregionální a přeshraniční spolupráce, jakož i územního rozvoje, mimo jiné prováděním makroregionálních strategií Unie. Měla by zlepšit rovněž jejich hospodářský a sociální rozvoj, který je základem programu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, se zvláštním zřetelem na malé a střední podniky, a to za účelem dosažení cílů strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění Evropa 2020 (dále jen „strategie Evropa 2020“) a zajištění postupného souladu s kodaňskými kritérii. Provázanost mezi finanční pomocí a celkovým pokrokem dosaženým při naplňování předvstupní strategie by měla být posílena.
(8)
V zájmu zohlednění změn rámce politiky rozšíření nebo významných změn týkajících se příjemců uvedených na seznamu v příloze I by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o přizpůsobení a aktualizaci tematických priorit pro poskytování pomoci uvedených v příloze II. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Pro většinu příjemců uvedených v příloze I zůstávají klíčovými výzvami posílení právního státu, včetně boje proti korupci a organizované trestné činnosti, a řádná správa věcí veřejných, včetně reformy veřejné správy; tyto aspekty mají zásadní význam, aby se tito příjemci přiblížili Unii a později v plném rozsahu převzali povinnosti vyplývající z členství v Unii. Vzhledem k dlouhodobější povaze reforem prováděných v těchto oblastech a k potřebě dosahovat lepších výsledků by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla co nejdříve řešit požadavky kladené na příjemce uvedené v příloze I.
(10)
Příjemci uvedení v příloze I musí být lépe připraveni na řešení globálních výzev, jako je udržitelný rozvoj a změna klimatu, a zajistit soulad s úsilím Unie při řešení těchto záležitostí. Pomoc Unie podle tohoto nařízení by měla přispět rovněž k dosažení cíle, jenž spočívá ve zvýšení části rozpočtu Unie související s oblastí klimatu nejméně o 20 %.
(11)
Na základě zkušeností členských států by Unie měla rovněž poskytnout podporu pro transformaci na cestě k přistoupení ve prospěch všech příjemců uvedených v příloze I. Tato spolupráce by se měla zaměřit zejména na výměnu zkušeností, které členské státy získaly v procesu reforem.
(12)
Komise a členské státy by měly zajistit soulad, soudržnost a doplňkovost své pomoci, zejména prostřednictvím pravidelných konzultací a častých výměn informací v průběhu různých fází cyklu pomoci. Dále je třeba podniknout kroky nezbytné k zajištění lepší koordinace a doplňkovosti s dalšími dárci, a to i prostřednictvím pravidelných konzultací. Úloha občanské společnosti jak v programech prováděných vládními orgány, tak i jako přímého příjemce pomoci Unie by měla být posílena.
(13)
Priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politik, jež budou podporovány na základě tohoto nařízení, by měly být stanoveny v orientačních strategických dokumentech, jež vypracuje Komise na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 za partnerského přispění příjemců uvedených v příloze I na základě jejich konkrétních potřeb a na základě agendy rozšíření v souladu s obecnými a specifickými cíli vymezenými tímto nařízením a s řádným ohledem na příslušné vnitrostátní strategie. Strategické dokumenty by měly rovněž určovat oblasti politiky, jež je třeba poskytnutím pomoci podporovat, a měly by stanovit, aniž by byly dotčeny výsady Evropského parlamentu a Rady, orientační příděly finančních prostředků Unie podle jednotlivých oblastí politiky rozepsané na jednotlivé roky, včetně odhadu výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Měla by být zajištěna dostatečná pružnost, aby bylo možné zohlednit nově vznikající potřeby a poskytnout pobídky ke zvýšení výkonnosti. Strategické dokumenty by měly zajistit soudržnost a soulad s úsilím příjemců uvedených v příloze I, jež se odráží v jejich státním rozpočtu, a měly by zohledňovat podporu poskytnutou ostatními dárci. V zájmu zohlednění vnitřního a vnějšího vývoje by měly být strategické dokumenty v případě potřeby přezkoumány a revidovány.
(14)
Je v zájmu Unie napomáhat příjemcům uvedeným v příloze I v reformním úsilí zaměřeném na členství v Unii. Pomoc by měla být řízena s důrazným zaměřením na výsledky a pomocí pobídek pro příjemce, kteří účinným prováděním předvstupní pomoci a pokrokem při plnění kritérií pro členství prokáží odhodlání k reformě.
(15)
Pomoc by měla i nadále využívat struktury a nástroje, které se osvědčily v předvstupním procesu. Přechod od přímého řízení prostředků předvstupní pomoci ze strany Komise k nepřímému řízení příjemci uvedenými v příloze I by měl být postupný a měl by být v souladu s kapacitami těchto příjemců. Komise by v souladu se zásadou participativní demokracie měla u každého příjemce uvedeného v příloze I podporovat parlamentní dohled nad pomocí mu poskytovanou.
(16)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci se týkají strategických dokumentů, programovacích dokumentů a zvláštních pravidel stanovících tyto jednotné podmínky a měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (5). Při přijímání těchto prováděcích aktů by se s ohledem na jejich povahu, zejména jejich politické zaměření a finanční dopady, měl v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou opatření malého finančního rozsahu. Při stanovování jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být zohledněny poznatky získané při řízení a provádění předchozí předvstupní pomoci. Bude-li to vyžadovat vývoj situace, měly by být tyto jednotné podmínky změněny.
(17)
Výbor zřízený tímto nařízením by měl být rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006 (6).
(18)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu své použitelnosti, které představuje pro Evropský parlament a Radu při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (7).
(19)
Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosahováno soudržností a doplňkovostí nástrojů Unie pro vnější činnost, jakož i vytvářením synergie mezi NPP II, ostatními Unie nástroji pro financování vnější činnosti a dalšími politikami Unie. To by mělo dále vést ke vzájemnému posílení programů navržených na základě nástrojů pro financování vnější činnosti.
(20)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (8).
(21)
Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(22)
Je vhodné zajistit plynulý a nepřerušený přechod mezi nástrojem předvstupní pomoci NPP) zřízeným nařízením (ES) č. 1085/2006 a NPP II a uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (9). Proto by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Obecný cíl
Nástroj předvstupní pomoci na období 2014-2020 (NPP II) podporuje příjemce uvedené v příloze I při přijímání a provádění politických, institucionálních, právních, správních, sociálních a hospodářských reforem, které jsou zapotřebí k tomu, aby tito příjemci dosáhli souladu s hodnotami Unie a postupného sblížení s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie s ohledem na jejich budoucí členství v Unii.
Prostřednictvím této podpory přispívá NPP II ke stabilitě, bezpečnosti a prosperitě u příjemců uvedených v příloze I.
Článek 2
Specifické cíle
1. Pomoc podle tohoto nařízení sleduje dosažení následujících specifických cílů v souladu s potřebami každého příjemce uvedeného v příloze I a jeho individuální agendou rozšíření:
a)
podpora politických reforem, mimo jiné prostřednictvím:
i)
posílení demokracie a příslušných institucí, včetně nezávislého a efektivního soudnictví, a právního státu, včetně jeho prosazování;
ii)
prosazování a ochrany lidských práv a základních svobod, důslednějšího dodržování práv příslušníků menšin, včetně osob homosexuální, bisexuální, transsexuální a intersexuální orientace, prosazování rovnosti žen a mužů, nediskriminace a tolerance a svobody sdělovacích prostředků a respektování kulturní rozmanitosti;
iii)
regionální spolupráce a dobrých sousedských vztahů;
iv)
podpory usmíření, budování míru a opatření pro budování důvěry;
v)
boje proti korupci a organizované trestné činnosti;
vii)
posílení veřejné správy a řádné správy věcí veřejných na všech úrovních;
vii)
opatření pro budování kapacit v zájmu zlepšení vymáhání práva, správy hranic a provádění migrační politiky včetně řízení migračních toků;
viii)
rozvoje občanské společnosti;
ix)
zlepšení sociálního dialogu a posílení kapacit sociálních partnerů;
b)
podpora hospodářského, sociálního a územního rozvoje za účelem inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, mimo jiné prostřednictvím:
i)
dosažení souladu s normami Unie v hospodářské oblasti, včetně fungující tržní ekonomiky, jakož i v daňovém řízení a správě ekonomických záležitostí;
ii)
hospodářských reforem nezbytných k vypořádání se s konkurenčními tlaky a tržními silami v Unii a současně přispívajících k dosažení sociálních a environmentálních cílů;
iii)
podpory zaměstnanosti a mobility pracovních sil, podpory vytváření kvalitních pracovních míst a rozvoje lidského kapitálu;
iv)
podpory sociálního a ekonomického začlenění, a to zejména menšin a zranitelných skupin obyvatelstva, včetně osob se zdravotním postižením, uprchlíků a vysídlených osob;
v)
prosazování integrovaných vzdělávacích systémů podporujících začlenění a ochrany a obnovy kulturního dědictví;
vi)
rozvoje fyzického kapitálu, včetně zlepšení infrastruktury, a lepšího propojení s unijními a regionálními sítěmi;
vii)
posílení kapacit v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a inovací;
c)
posílení schopnosti příjemců uvedených v příloze I na všech úrovních plnit povinnosti vyplývající z členství v Unii podporou postupného sbližování s acquis Unie a jeho přijetí, provádění a vymáhání, včetně příprav na řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti a Evropského fondu pro rozvoj venkova;
d)
posílení regionální integrace a územní spolupráce za účasti příjemců uvedených v příloze I, členských států a případně třetích zemí v rámci oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (10).
2. Pokrok v dosahování specifických cílů stanovených v odstavci 1 se sleduje a posuzuje na základě předem vymezených, jasných, transparentních a případně pro jednotlivé země uzpůsobených a měřitelných ukazatelů, mezi něž patří:
a)
pokrok v posilování demokracie, právního státu a nezávislého a efektivního systému soudnictví, dodržování lidských práv včetně práv příslušníků menšin a zranitelných skupin, základních svobod, rovnosti žen a mužů a práv žen, boji proti korupci a organizované trestné činnosti, usmíření, dobrých sousedských vztazích a navracení uprchlíků, a zejména přehled dosažených výsledků v těchto oblastech;
b)
pokrok v socioekonomických a fiskálních reformách zaměřených na strukturální a makroekonomické nerovnováhy; přiměřenost a účinnost strategií sociálního a hospodářského rozvoje, pokrok směrem k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a vytvoření otevřeného a integrovaného vzdělávání, kvalitní odborné přípravy a zaměstnání, mimo jiné prostřednictvím veřejných investic podporovaných z NPP II; pokrok při vytváření příznivého podnikatelského prostředí;
c)
pokrok při slaďování právního rámce s acquis Unie, včetně výsledků jeho provádění; pokrok v oblasti institucionální reformy související s Unií, včetně přechodu na nepřímé řízení pomoci poskytované podle tohoto nařízení;
d)
pokrok při rozvoji a posilování řádné správy věcí veřejných a správních, institucionálních a absorpčních kapacit na všech úrovních včetně dostatečných lidských zdrojů, jichž je třeba k přijetí a vymáhání právních předpisů souvisejících s acquis;
e)
iniciativy v oblasti regionální a územní spolupráce a vývoj obchodních toků.
3. Ukazatele uvedené v odstavci 2 se případně použijí k monitorování, posuzování a přezkumu výkonnosti. Jako referenční bod pro posuzování výsledků pomoci z NPP II se použijí každoroční zprávy Komise uvedené v článku 4. Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny ve strategických dokumentech podle článku 6 a programech podle článku 7 a jsou stanoveny tak, aby dosažený pokrok mohl být objektivně posuzován průběžně a ve vhodných případech napříč programy.
Článek 3
Oblasti politiky
1. Pomoc podle tohoto nařízení se vztahuje především na tyto oblasti politiky:
a)
reformy při přípravě na členství v Unii a související budování institucí a kapacit;
b)
socioekonomický a regionální rozvoj;
c)
zaměstnanost, sociální politiky, vzdělávání, podpora rovnosti žen a mužů a rozvoj lidských zdrojů;
d)
zemědělství a rozvoj venkova;
e)
regionální a územní spolupráci.
2. Pomoc ve všech oblastech politiky uvedených v odstavci 1 tohoto článku podporuje příjemce uvedené v příloze I při plnění obecných a specifických cílů stanovených v článcích 1 a 2, zejména prostřednictvím politických reforem, sbližování právních předpisů, budování kapacit a investic.
Zvláštní pozornost je podle potřeby věnována řádné správě věcí veřejných, právnímu státu a boji proti korupci a organizované trestné činnosti.
3. Pomoc v oblastech politiky uvedených v odst. 1 písm. b) až e) může zahrnovat financování typu činností stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (11), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1300/2013 (12), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (13), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (14) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 13/2013 (15).
4. Pomoc v oblasti politiky uvedené v odst. 1 písm. e) může zejména financovat činnosti zahrnující více zemí nebo horizontální činnosti, jakož i činnosti v oblasti přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce.
Článek 4
Rámec pro pomoc
1. Pomoc podle tohoto nařízení se poskytuje v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a náležitě zohledňuje sdělení o strategii rozšíření a zprávy o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušná usnesení Evropského parlamentu. Komise zajistí soudržnost mezi pomocí a rámcem politiky rozšíření.
2. Pomoc je cílená a je uzpůsobena konkrétní situaci příjemců uvedených v příloze I, přičemž se bere v úvahu další úsilí potřebné ke splnění kritérií pro členství i kapacity těchto příjemců. Rozsah a intenzita pomoci závisí na potřebách, odhodlání provádět reformy a pokroku při provádění těchto reforem. Pomoc se soustřeďuje především na pomoc příjemcům uvedeným v příloze I při navrhování a provádění odvětvových reforem. Odvětvové politiky a strategie musí být ucelené a přispívat k dosahování specifických cílů uvedených v čl. 2 odst. 1.
3. Tematické priority pro poskytování pomoci podle potřeb a kapacit příjemců uvedených v příloze I jsou v souladu se specifickými cíli uvedenými v čl. 2 odst. 1 uvedeny v příloze II. Každá z těchto tematických priorit může přispívat k dosahování více než jednoho specifického cíle.
4. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 2 odst. 1 písm. d) pomoc podporuje přeshraniční spolupráci jak mezi příjemci uvedenými v příloze I, tak mezi těmito příjemci a členskými státy nebo zeměmi evropského nástroje sousedství, zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014, a to za účelem podpory dobrých sousedských vztahů, posilování integrace Unie a podpory socio-ekonomického rozvoje. Tematické priority pro pomoc ve prospěch územní spolupráce jsou uvedeny v příloze III.
Článek 5
Soulad, soudržnost a doplňkovost
1. Finanční pomoc podle tohoto nařízení musí být v souladu s politikami Unie. Musí být v souladu s dohodami uzavřenými Unií s příjemci uvedenými v příloze I a musí dodržovat závazky vyplývající z mnohostranných dohod, jejichž je Unie smluvní stranou.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy přispívá k plnění závazků Unie směřujících k větší transparentnosti a odpovědnosti při poskytování pomoci, mimo jiné zveřejňováním informací o objemu a přidělování pomoci, přičemž zajistí, aby údaje byly mezinárodně srovnatelné a snadno dostupné a aby bylo možné je sdílet a zveřejňovat.
3. Komise, členské státy a Evropská investiční banka (EIB) spolupracují, mimo jiné prostřednictvím pravidelných a otevřených zasedání věnovaných koordinaci pomoci, při zajišťování soudržnosti mezi pomocí poskytovanou podle tohoto nařízení a jinou pomocí poskytovanou Unií, členskými státy a EIB a usilují o to, aby se zabránilo zdvojování pomoci.
4. Komise, členské státy a EIB zajistí koordinaci svých programů pomoci, aby se zvýšila účinnost a efektivita při poskytování pomoci a předešlo dvojímu financování, v souladu se zavedenými zásadami pro posilování operativní koordinace v oblasti vnější pomoci a pro harmonizaci politik a postupů, zejména mezinárodními zásadami týkajícími se účinnosti pomoci. Koordinace zahrnuje pravidelné konzultace a časté výměny informací v jednotlivých fázích cyklu pomoci, zejména přímo na místě, a představuje klíčový krok v procesech programování členských států a Unie.
5. Za účelem zvýšení účinnosti a efektivity při poskytování pomoci a předcházení dvojímu financování přijme Komise ve spolupráci s členskými státy nezbytná opatření pro zajištění lepší koordinace a větší doplňkovosti s mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, jako jsou mezinárodní finanční instituce, agentury, fondy a programy OSN a dárci mimo Unii.
6. Při přípravě, provádění a monitorování pomoci podle tohoto nařízení Komise v zásadě jedná v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I. Do partnerství jsou případně zapojeny příslušné státní a místní orgány, jakož i organizace občanské společnosti. Komise podporuje koordinaci mezi zúčastněnými stranami.
Kapacity organizací občanské společnosti musí být posilovány, a to případně i jejich zahrnutím mezi přímé příjemce pomoci.
HLAVA II
STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
Článek 6
Strategické dokumenty
1. Pomoc podle tohoto nařízení je poskytována na základě orientačních strategických dokumentů pro jednotlivé země nebo více zemí (dále jen „strategické dokumenty“), které na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 vypracuje Komise v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I.
2. Strategické dokumenty vymezují priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politiky uvedených v článku 3, jež jsou podporovány na základě tohoto nařízení v souladu s obecným cílem uvedeným v článku 1 a specifickými cíli uvedenými v článku 2. Strategické dokumenty se přijímají v souladu s rámcem pro pomoc stanoveným v článku 4 a náležitě zohledňují příslušné vnitrostátní strategie.
3. Strategické dokumenty obsahují orientační částku finančních prostředků Unie přidělenou na jednotlivé oblasti politiky a rozepsanou na jednotlivé roky a umožňují řešit nově vznikající potřeby, aniž je dotčena možnost kombinovat pomoc v různých oblastech politiky. Součástí strategických dokumentů jsou ukazatele pro posuzování pokroku při dosahování cílů, které jsou v nich stanoveny.
4. Komise každoročně posoudí provádění strategických dokumentů, přičemž rovněž posoudí, zda jsou nadále relevantní s ohledem na vývoj politického rámce uvedeného v článku 4. Komise informuje výbor podle čl. 13 odst. 1 o výsledcích tohoto posouzení a může případně navrhnout revizi strategických dokumentů podle tohoto článku nebo programů a opatření podle čl. 7 odst. 1. Tyto strategické dokumenty jsou také přezkoumány v polovině období a případně revidovány.
5. Komise přijímá strategické dokumenty uvedené v tomto článku a jejich případné revize přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014.
HLAVA III
PROVÁDĚNÍ
Článek 7
Programování
1. Pomoc Unie podle tohoto nařízení je prováděna přímo, nepřímo nebo v rámci sdíleného řízení prostřednictvím programů a opatření uvedených v článcích 2 a 3 nařízení (EU) č. 236/2014 a v souladu se zvláštními pravidly, která stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení, zejména pokud jde o řídící struktury a postupy, a která Komise přijme v souladu s článkem 13 tohoto nařízení. Provádění má zpravidla podobu ročních nebo víceletých programů pro jednotlivé země nebo pro více zemí a programů přeshraniční spolupráce, které vypracovávají příslušní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení nebo případně Komise v souladu se strategickými dokumenty podle článku 6 tohoto nařízení.
2. Při tvorbě nebo přezkumech programů probíhajících po zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období podle článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 (dále jen „zpráva o přezkumu v polovině období“) se zohlední výsledky, zjištění a závěry této zprávy.
Článek 8
Rámcové a doplňkové dohody
1. Komise a příslušní příjemci uvedení v příloze I uzavřou rámcové dohody o provádění pomoci.
2. V případě potřeby mohou být mezi Komisí a příslušnými příjemci uvedenými v příloze I nebo jejich prováděcími orgány uzavřeny doplňkové dohody týkající se provádění pomoci.
Článek 9
Ustanovení o vztahu mezi nástroji
1. V řádně odůvodněných případech a k zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unie nebo na podporu regionální spolupráce může Komise rozhodnout o rozšíření způsobilosti programů a opatření uvedených v čl. 7 odst. 1 na země, území a regiony, jež by jinak nebyly způsobilé pro financování podle článku 1, pokud má daný program nebo opatření globální, regionální nebo přeshraniční povahu.
2. Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) přispěje na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy, které se zavedou podle tohoto nařízení. Výše příspěvku z EFRR se určí podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013. Na použití tohoto příspěvku se vztahuje toto nařízení.
3. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření nadnárodní a meziregionální spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 1299/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
4. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 232/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
5. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření zavedené v rámci makroregionální strategie, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 10
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11 měnící přílohu II tohoto nařízení. Komise zejména do 31. března 2018 přijme akt v přenesené pravomoci, kterým se příloha II tohoto nařízení mění v návaznosti na zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období a na základě doporučení v ní obsažených.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 10 je Komisi svěřena do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci podle článku 10 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 10 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Přijetí dalších prováděcích pravidel
Vedle pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 236/2014 se přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 přijmou zvláštní pravidla, jimiž se stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení.
Článek 13
Postup projednávání ve výboru
1. Zřizuje se Výbor pro nástroj předvstupní pomoci (dále jen „Výbor pro NPP II“), který se skládá ze zástupců členských států a kterému předsedá zástupce Komise. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor pro NPP II je nápomocen Komisi ve všech oblastech politiky uvedených v článku 3. Je rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006.
Článek 14
Odměňování výkonnosti
1. Strategické dokumenty podle článku 6 stanoví, že přiměřená výše pomoci zůstává k dispozici za účelem odměnění konkrétního příjemce uvedeného v příloze I za:
a)
zvláštní pokrok při plnění kritérií pro členství nebo
b)
účinné uplatňování předvstupní pomoci, přičemž je dosahováno zvláště dobrých výsledků v souvislosti se specifickými cíli stanovenými v příslušném strategickém dokumentu.
2. Pokud pokrok dosažený příjemcem uvedeným v příloze I nebo jeho výsledky výrazným způsobem nedosahují úrovně stanovené ve strategických dokumentech, Komise přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 výši přidělených prostředků přiměřeně upraví.
3. Za účelem odměn uvedených v odstavci 1 tohoto článku se vyčlení přiměřená částka a přidělí se na základě hodnocení výkonnosti a pokroku za období několika let, nejpozději však v roce 2017 v případě hodnocení výkonnosti a v roce 2020 v případě hodnocení pokroku. Zohlední se přitom ukazatele výkonnosti podle čl. 2 odst. 2 vymezené ve strategických dokumentech.
4. Orientační částka finančních prostředků Unie obsažená ve strategických dokumentech podle článku 6 zohlední možnost přidělit příslušné dodatečné finanční prostředky na základě výkonnosti nebo pokroku.
Článek 15
Finanční krytí
1. Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2014-2020 činí 11 698 668 000 EUR v běžných cenách. Až 4 % finančního krytí se přidělí na programy přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy na základě jejich potřeb a priorit.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
3. V souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (16) se z různých nástrojů pro financování vnější činnosti, totiž nástroje pro rozvojovou spolupráci, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (17), evropského nástroje sousedství, NPP II a nástroje partnerství, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (18), přiděluje orientační částka ve výši 1 680 000 000 EUR na opatření v oblasti mobility ve vzdělávání do partnerských zemí nebo z partnerských zemí ve smyslu nařízení (EU) č. 1288/2013 a na spolupráci a politický dialog s orgány, institucemi a organizacemi z těchto zemí. Použití těchto finančních prostředků se řídí nařízením (EU) č. 1288/2013.
Finanční prostředky se poskytnou ve dvou víceletých přídělech, z nichž první se bude vztahovat na první čtyři roky, druhý pak na zbývající tři roky. S přidělením těchto finančních prostředků počítá programování stanovené v tomto nařízení v souladu se zjištěnými potřebami a prioritami dotčených zemí. V případě závažných nepředvídaných okolností nebo významných politických změn mohou být tyto příděly přehodnoceny v souladu s prioritami vnější činnosti Unie.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
REGULAMENTUL (UE) NR. 231/2014 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 11 martie 2014
de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA II)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 212 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),
întrucât:
(1)
În Comunicarea sa din 29 iunie 2011 intitulată „Un buget pentru Europa 2020”, Comisia stabilește cadrul pentru instrumentele Uniunii pentru finanțarea acțiunii externe ale Uniunii, inclusiv Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA II).
(2)
Deoarece Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului (4) a expirat la 31 decembrie 2013 și pentru ca acțiunea externă a Uniunii să devină mai eficace, ar trebui să fie menținut un cadru pentru planificarea și acordarea de asistență externă în perioada 2014-2020. Politica de extindere a Uniunii ar trebui să fie în continuare susținută printr-un instrument financiar specific pentru finanțarea acțiunii externe. Prin urmare ar trebui instituit IPA II.
(3)
Articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) prevede că orice stat european care respectă valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv drepturile persoanelor aparținând unor minorități, poate solicita să devină membru al Uniunii. Un stat european care a solicitat aderarea la Uniune poate deveni membru doar după ce se confirmă scă întrunește criteriile de aderare convenite în cadrul Consiliului European de la Copenhaga din iunie 1993 („criteriile de la Copenhaga”) și cu condiția ca aderarea să nu suprasolicite capacitatea Uniunii de a integra noul membru. Aceste criterii au legătură cu stabilitatea instituțiilor care garantează democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului și respectarea și protejarea minorităților, existența unei economii de piață funcționale, precum și capacitatea de a face față presiunilor concurenței și forțelor pieței din cadrul Uniunii și capacitatea de asumare nu numai a drepturilor, ci și a obligațiilor în temeiul tratatelor, inclusiv aderarea la țelurile uniunii politice, economice și monetare.
(4)
Strategia de extindere bazată pe consolidare, condiționalitate și comunicare, combinată cu capacitatea Uniunii de a integra noi membri, continuă să constituie temeiul unui consens reînnoit privind extinderea. Procesul de aderare se bazează pe criterii obiective și pe aplicarea principiului tratamentului egal pentru toți solicitanții, fiecare fiind evaluat în funcție de propriile merite. Progresul în direcția aderării depinde de respectul fiecărui solicitant pentru valorile Uniunii și de capacitatea sa de a realiza reformele necesare pentru alinierea sistemelor sale politice, instituționale, juridice, administrative și economice la normele, standardele, politicile și practicile din Uniune.
(5)
Procesul de extindere consolidează pacea, democrația și stabilitatea în Europa, permițându-i Uniunii o mai bună poziționare în vederea abordării provocărilor globale. Puterea de transformare a procesului de extindere generează reforme politice și economice de amploare în țările implicate în procesul de extindere, aducând totodată beneficii Uniunii, în ansamblu.
(6)
Consiliul European a acordat statutul de țară candidată Islandei, Muntenegrului, fostei Republici iugoslave a Macedoniei, Turciei și Serbiei. Consiliul European a confirmat perspectiva europeană a Balcanilor de Vest. Fără a aduce atingere pozițiilor privind statutul sau oricăror decizii viitoare care urmează să fie luate de Consiliul European sau de Consiliu, beneficiarii acestei perspective europene cărora nu li s-a acordat statutul de țară candidată pot fi considerați candidați potențiali exclusiv în înțelesul prezentului regulament. Asistența financiară în temeiul prezentului regulament ar trebui acordată tuturor beneficiarilor enumerați în anexa I.
(7)
Asistența în temeiul prezentului regulament ar trebui să se acorde în conformitate cu cadrul politicii de extindere definit de Consiliul European și de Consiliu și ținând seama în mod corespunzător de Comunicarea Comisiei privind strategia de extindere și de rapoartele interimare cuprinse în pachetul anual al Comisiei privind extinderea, precum și de rezoluțiile relevante ale Parlamentului European. Asistența ar trebui să fie, de asemenea, acordată în conformitate cu acordurile încheiate de Uniune cu beneficiarii enumerați în lista de la anexa I și în conformitate cu parteneriatele europene și cu cele de aderare. Asistența ar trebui să se concentreze în special pe un număr selectat de domenii de politică, care vor ajuta beneficiarii enumerați în lista de la anexa I să își consolideze instituțiile democratice și supremația legii, să reformeze sistemul judiciar și administrația publică, să respecte drepturile fundamentale și să promoveze egalitatea de gen, toleranța, incluziunea socială și nediscriminarea. Asistența ar trebui să sprijine în continuare eforturile lor de a promova cooperarea regională, macroregională și transfrontalieră, precum și dezvoltarea teritorială, inclusiv prin punerea în aplicare a strategiilor macroregionale ale Uniunii. De asemenea, asistența ar trebui să accelereze dezvoltarea economică și socială a acestor țări, susținând creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, axându-se în mod special pe întreprinderile mici și mijlocii, având în vedere atingerea obiectivelor prevăzute în strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii („strategia Europa 2020”) și alinierea progresivă la criteriile de la Copenhaga. Coerența între asistența financiară și progresele generale înregistrate în punerea în aplicare a strategiei de preaderare ar trebui să fie consolidată.
(8)
Pentru a lua în considerare schimbările aferente cadrului politicii de extindere sau evoluțiile semnificative referitoare la beneficiarii enumerați în lista de la anexa I, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește adaptarea și actualizarea priorităților tematice pentru asistență enumerate la anexa II. Este deosebit de important ca, pe parcursul activității sale de pregătire, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. În pregătirea și elaborarea actelor delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, adecvată și în timp util a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu.
(9)
Consolidarea supremației legii, inclusiv combaterea corupției și a criminalității organizate și buna guvernanță, inclusiv reforma administrației publice, rămân provocări majore pentru majoritatea beneficiarilor enumerați în lista de la anexa I și sunt esențiale pentru acei beneficiari pentru a se apropia de Uniune și pentru asumarea ulterioară deplină de către aceștia a obligațiilor care le revin în temeiul aderării la Uniune. Având în vedere faptul că reformele urmărite în aceste domenii se realizează pe termen mai lung și că este necesar să se constituie evidențe, asistența financiară în temeiul prezentului regulament ar trebui să abordeze cerințele care incumbă beneficiarilor enumerați în lista de la anexa I cât mai curând posibil.
(10)
Beneficiarii enumerați în lista de la anexa I trebuie să fie mai bine pregătiți pentru a aborda provocările globale, precum dezvoltarea durabilă și schimbările climatice, și pentru a se alinia la eforturile Uniunii în direcția abordării acestor aspecte. Asistența Uniunii în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie și la atingerea obiectivului de majorare a alocărilor pentru aspectele climatice astfel încât să ajungă la cel puțin 20 % din bugetul Uniunii.
(11)
Uniunea ar trebui să ofere, de asemenea, sprijin pentru tranziția către aderare pentru beneficiarii enumerați în lista de la anexa I, pe baza experienței statelor sale membre. Această cooperare ar trebui să vizeze îndeosebi împărtășirea experienței dobândite de statele membre în procesul de reformă.
(12)
Comisia și statele membre ar trebui să asigure conformitatea, coerența și complementaritatea asistenței pe care o oferă, în special prin consultări periodice și schimburi frecvente de informații în timpul diferitelor etape ale ciclului de asistență. Ar trebui adoptate, de asemenea, măsurile necesare pentru a asigura o mai bună coordonare și complementaritate prin intermediul unor consultări periodice cu alți donatori. Rolul societății civile ar trebui consolidat, atât prin programe puse în aplicare prin intermediul organelor guvernamentale, cât și în calitate de beneficiar direct al asistenței din partea Uniunii.
(13)
Prioritățile de acțiune pentru realizarea obiectivelor din domeniile de politică relevante pentru care se va acorda asistență în temeiul prezentului regulament ar trebui definite în documentele orientative de strategie elaborate de Comisie pe durata cadrului financiar multianual al Uniunii pentru perioada 2014-2020, în parteneriat cu beneficiarii enumerați în lista de la anexa I, pe baza nevoilor specifice ale acestora și a agendei de extindere, în conformitate cu obiectivele generale și specifice definite de prezentul regulament și cu luarea în considerare în mod adecvat a strategiilor naționale relevante. Documentele de strategie ar trebui să identifice, de asemenea, domeniile de politică pentru care urmează să se acorde asistență și, fără a aduce atingere prerogativelor Parlamentului European și ale Consiliului, să stabilească alocări orientative de fonduri ale Uniunii pentru fiecare domeniu de politică, defalcate pe ani, inclusiv o estimare a cheltuielilor legate de climă. Ar trebui să existe suficientă flexibilitate pentru satisfacerea nevoilor emergente și pentru a oferi stimulente pentru îmbunătățirea performanțelor. Documentele de strategie ar trebui să asigure coerența și conformitatea cu eforturile beneficiarilor enumerați în lista de la anexa I, astfel cum sunt reflectate în bugetele lor naționale, și ar trebui să țină seama de sprijinul oferit de alți donatori. Pentru a lua în considerare evoluțiile interne și externe, documentele de strategie ar trebui reexaminate și revizuite în mod corespunzător.
(14)
Este în interesul Uniunii să ofere asistență beneficiarilor enumerați în lista de la anexa I în eforturile acestora de reformă pentru a deveni membri ai Uniunii. Asistența ar trebui gestionată în așa fel încât să se pună un accent puternic pe rezultate și să se acorde stimulente pentru cei care își demonstrează angajamentul față de reformă prin punerea în aplicare eficientă a asistenței pentru preaderare și prin progrese în direcția îndeplinirii criteriilor pentru aderare.
(15)
Asistența ar trebui să utilizeze în continuare structurile și instrumentele care și-au dovedit valoarea în procesul de preaderare. Tranziția de la gestiunea directă a fondurilor de preaderare de către Comisie la gestiunea indirectă de către beneficiarii enumerați în lista de la anexa I ar trebui să fie progresivă și să respecte capacitățile fiecăruia dintre respectivii beneficiari. În conformitate cu principiul democrației participative, Comisia ar trebui să încurajeze supravegherea parlamentară a asistenței acordate fiecărui beneficiar enumerat în lista de la anexa I.
(16)
Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Competențele respective au legătură cu documentele de strategie, documentele de programare și cu normele specifice de instituire a unor astfel de condiții uniforme și ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Luând în considerare natura respectivelor acte de punere în aplicare, în special orientarea lor politică sau implicațiile lor financiare, pentru adoptarea lor ar trebui utilizată, în principiu, procedura de examinare, cu excepția măsurilor de importanță financiară redusă. În momentul stabilirii condițiilor uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să se țină seama de învățămintele desprinse din gestionarea și punerea în aplicare a asistenței pentru preaderare anterioare. Aceste condiții uniforme ar trebui modificate în cazul în care evoluțiile impun acest lucru.
(17)
Comitetul instituit în temeiul prezentului regulament ar trebui să aibă competențe în ceea ce privește actele juridice și angajamentele care intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 1085/2006, precum și în ceea ce privește punerea în aplicare a articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 389/2006 al Consiliului (6).
(18)
Prezentul regulament stabilește un pachet financiar aferent programului pentru întreaga durată a acestuia, pachet financiar care reprezintă principala valoare de referință în înțelesul punctului 17 din acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în materie bugetară și privind buna gestiune financiară (7), pentru Parlamentul European și pentru Consiliu pe durata procedurii bugetare anuale.
(19)
Uniunea ar trebui să urmărească un nivel maxim de eficiență în utilizarea resurselor disponibile, pentru a optimiza impactul acțiunii sale externe. Acest lucru ar trebui să fie obținut prin intermediul coerenței și al complementarității dintre instrumentele Uniunii pentru finanțarea acțiunii externe, precum și prin crearea de sinergii între IPA II, alte instrumentele pentru acțiune externă și alte politici ale Uniunii. Aceasta ar trebui să aibă drept consecință consolidarea reciprocă a programelor concepute în temeiul instrumentelor de finanțare a acțiunii externe.
(20)
Dispozițiile și procedurile comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii pentru acțiune externă sunt stabilite în regulamentul (UE) nr. 236/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (8).
(21)
Deoarece obiectivul prezentului regulament nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este definit la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului menționat.
(22)
Este oportun să se asigure o tranziție lină, fără întreruperi, între Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA), astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 și IPA II și să se alinieze durata de aplicare a prezentului regulament la cea a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului (9). În consecință, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
TITLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiectiv general
Instrumentul de asistență pentru preaderare pentru perioada 2014-2020 („IPA II”) sprijină beneficiarii enumerați în lista de la anexa I în adoptarea și punerea în aplicare a reformelor politice, instituționale, juridice, administrative, sociale și economice solicitate de beneficiarii respectivi pentru a se conforma valorilor Uniunii și pentru a se alinia progresiv la normele, standardele, politicile și practicile Uniunii, în vederea aderării la Uniune.
Prin acest sprijin, IPA II contribuie la stabilitatea, securitatea și prosperitatea beneficiarilor enumerați în lista de la anexa I.
Articolul 2
Obiective specifice
(1) Asistența în temeiul prezentului regulament urmărește atingerea următoarelor obiective specifice, în funcție de nevoile fiecăruia dintre beneficiarii enumerați în lista de la anexa I, precum și de agenda respectivă de extindere a fiecăruia:
(a)
sprijin pentru reforme politice, printre altele prin:
(i)
consolidarea democrației și a instituțiilor democratice, inclusiv a unui sistem judiciar independent și eficient, precum și a supremației legii, inclusiv a punerii sale în aplicare;
(ii)
promovarea și protejarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, consolidarea respectării drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, inclusiv ale persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale, transgen și intersexuale, respectarea diversității culturale, promovarea egalității de gen, a nediscriminării și a toleranței, precum și a libertății presei și a respectării diversității culturale;
(iii)
cooperarea regională și relațiile de bună vecinătate;
(iv)
promovarea măsurilor de reconciliere, de consolidare a păcii și a încrederii;
(v)
combaterea corupției și a criminalității organizate;
(vi)
consolidarea administrației publice și a bunei guvernanțe la toate nivelurile;
(vii)
măsuri de consolidare a capacității în scopul îmbunătățirii asigurării respectării legii, a gestionării frontierelor și a punerii în aplicare a politicii în domeniul migrației, inclusiv a gestiunii fluxurilor de migrație;
(viii)
dezvoltarea societății civile;
(ix)
îmbunătățirea dialogului social și consolidarea capacităților partenerilor sociali;
(b)
sprijin pentru dezvoltare economică, socială și teritorială, în vederea dezvoltării inteligente, durabile și favorabile incluziunii, printre altele prin:
(i)
atingerea standardelor Uniunii în materie de economie, inclusiv a unei economii de piață funcționale, precum și a guvernanței fiscale și economice;
(ii)
reformele economice necesare pentru face față presiunii concurențiale și forțelor de piață din Uniune, contribuind în același timp la atingerea obiectivelor sociale și de mediu;
(iii)
promovarea ocupării forței de muncă și a mobilității profesionale, promovarea creării unor locuri de muncă de calitate și dezvoltarea capitalului uman;
(iv)
promovarea incluziunii sociale și economice, în special cea a minorităților și a grupurilor vulnerabile, inclusiv a persoanelor cu handicap, a refugiaților și a persoanelor strămutate;
(v)
promovarea unui sistem de educație integrat și favorabil incluziunii, conservarea și restaurarea patrimoniului cultural;
(vi)
dezvoltarea capitalului material, inclusiv îmbunătățirea infrastructurilor și a conexiunilor cu rețelele regionale și ale Uniunii;
(vii)
consolidarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a capacității de inovare;
(c)
consolidarea capacității beneficiarilor enumerați în lista de la anexa I, la toate nivelurile, de a-și îndeplini obligațiile care decurg din statutul de membru al Uniunii prin susținerea alinierii progresive la acquis-ul Uniunii și a adoptării, a punerii în aplicare și a asigurării respectării acestuia, inclusiv a pregătirii pentru gestionarea fondurilor structurale, fondului de coeziune și fondului european de dezvoltare agricolă și rurală.
(d)
consolidarea integrării regionale și a cooperării teritoriale în care sunt implicați beneficiarii enumerați în lista de la anexa I, statele membre și, după caz, țările terțe care intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 232/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (10).
(2) Progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor specifice prevăzute la alineatul (1) se monitorizează și se analizează pe baza unor indicatori predefiniți, clari, transparenți și, după caz, specifici fiecărei țări și măsurabili, care acoperă, între altele:
(a)
progresele în ceea ce privește consolidarea democrației, a supremației legii și a unui sistem judiciar independent și eficient, respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților și grupurilor vulnerabile, a libertăților fundamentale, a egalității de gen și a drepturilor femeilor, combaterea corupției și a criminalității organizate, precum și reconcilierea, relațiile de bună vecinătate și întoarcerea refugiaților și, în special, constituirea de evidențe în aceste domenii;
(b)
progresele în ceea ce privește reformele socioeconomice și fiscale și în abordarea dezechilibrelor structurale și macroeconomice; soliditatea și eficacitatea strategiilor de dezvoltare socială și economică, progresele în direcția unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii, precum și crearea unui învățământ, a unei formări de calitate și a unei ocupări a forței de muncă favorabile incluziunii și integrate, inclusiv prin investiții publice susținute de IPA II; progresele în direcția creării unui mediu de afaceri favorabil;
(c)
progresele în ceea ce privește alinierea corpului de legislație la acquis-ul Uniunii, inclusiv un bilanț al punerii sale în aplicare; progresele reformei instituționale privind Uniunea, inclusiv tranziția la gestiunea indirectă a asistenței acordate în temeiul prezentului regulament;
(d)
progresele în ceea ce privește crearea și consolidarea bunei guvernanțe și a capacităților administrative, instituționale și de absorbție la toate nivelurile, inclusiv a resurselor umane adecvate necesare pentru a adopta și pentru a asigura respectarea legislației conexe acquis-ului;
(e)
inițiativele de cooperare regională și teritorială și evoluția fluxurilor comerciale.
(3) Indicatorii menționați la alineatul (2) sunt utilizați pentru monitorizarea, analizarea și reexaminarea performanțelor, după caz. Rapoartele anuale ale Comisiei menționate la articolul 4 sunt considerate ca punct de referință în analiza rezultatelor asistenței IPA II. Indicatorii de performanță relevanți sunt definiți și incluși în documentele de strategie și în programele menționate la articolele 6 și 7 și sunt stabiliți astfel încât să permită analiza obiectivă a progreselor în timp și, după caz, pentru toate programele.
Articolul 3
Domenii de politică
(1) Asistența în temeiul prezentului regulament vizează în special următoarele domenii de politică:
(a)
reforme pregătitoare pentru aderarea la Uniune și pentru consolidarea aferentă a instituțiilor și a capacităților;
(b)
dezvoltarea socioeconomică și regională;
(c)
ocuparea forței de muncă, politicile sociale, educația, promovarea egalității de gen și dezvoltarea resurselor umane;
(d)
agricultura și dezvoltarea rurală;
(e)
cooperarea regională și teritorială.
(2) Asistența în toate domeniile de politică menționate la alineatul (1) din prezentul articol oferă sprijin beneficiarilor enumerați în lista de la anexa I în realizarea obiectivelor generale și specifice prevăzute la articolul 1 și la articolul 2, în special prin reformele privind politicile, apropierea legislativă, consolidarea capacităților și a investițiilor.
După caz, se acordă o atenție deosebită bunei guvernanțe, supremației legii și combaterii corupției și a criminalității organizate.
(3) Asistența în domeniile de politică menționate la alineatul (1) literele (b)-(e) poate include finanțarea tipurilor de acțiuni prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (11), în Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (12), în Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (13), în Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (14) și în Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (15).
(4) Asistența în domeniul de politică menționat la alineatul (1) litera (e) poate finanța în special acțiunile multinaționale sau orizontale, precum și acțiunile de cooperare transfrontalieră, transnațională și interregională.
Articolul 4
Cadrul general al asistenței
(1) Asistența în temeiul prezentului regulament se acordă în conformitate cu cadrul politicii de extindere definit de Consiliul European și de Consiliu și ține seama în mod corespunzător de Comunicarea Comisiei privind strategia de extindere și de rapoartele interimare cuprinse în pachetul anual al Comisiei privind extinderea, precum și de rezoluțiile relevante ale Parlamentului European. Comisia asigură coerența între cadrul asistenței și cadrul politicii de extindere.
(2) Asistența este orientată și ajustată în funcție de situația specifică a beneficiarilor enumerați în lista de la anexa I, cu luarea în considerare a eforturilor suplimentare necesare pentru a îndeplini criteriile de aderare, precum și a capacităților respectivilor beneficiari. Asistența se diferențiază ca domeniu de aplicare și intensitate în funcție de necesități, angajamentul față de reforme și de progresele din procesul de punere în practică a acestor reforme. Aceasta va fi direcționată în principal către ajutarea beneficiarilor enumerați în lista de la anexa I în vederea elaborării și punerii în aplicare a reformelor sectoriale. Politicile și strategiile sectoriale sunt cuprinzătoare și contribuie la atingerea obiectivelor specifice prevăzute la articolul 2 alineatul (1).
(3) În conformitate cu obiectivele specifice prevăzute la articolul 2 alineatul (1), prioritățile tematice pentru furnizarea de asistență în conformitate cu nevoile și capacitățile beneficiarilor enumerați în lista de la anexa I figurează în anexa II. Fiecare dintre respectivele priorități tematice pot contribui la atingerea a mai mult de un obiectiv specific.
(4) În conformitate cu obiectivul specific prevăzut la articolul 2 alineatul (1) litera (d) din prezentul regulament, asistența susține cooperarea transfrontalieră, atât între beneficiarii enumerați în lista de la anexa I, cât și între statele membre sau țările care intră sub incidența Instrumentului european de vecinătate (IEV), instituit prin Regulamentul (UE) nr. 232/2014, în vederea promovării bunelor relații de vecinătate, a favorizării integrării Uniunii și a promovării dezvoltării socioeconomice. Prioritățile tematice pentru asistență în vederea cooperării teritoriale figurează în anexa III.
Articolul 5
Conformitate, coerență și complementaritate
(1) Asistența financiară în temeiul prezentului regulament este conformă cu politicile Uniunii. Aceasta respectă acordurile încheiate de Uniune cu beneficiarii enumerați în lista de la anexa I și angajamentele asumate prin acordurile multilaterale la care Uniunea este parte.
(2) În colaborare cu statele membre, Comisia contribuie la punerea în aplicare a angajamentelor Uniunii în ceea ce privește creșterea transparenței și a responsabilizării în privința oferirii de asistență, inclusiv prin a face publice informațiile despre volumul și alocarea asistenței, asigurând comparabilitatea internațională a datelor, precum și facilitatea accesului, a partajării și a publicării acestora.
(3) Comisia, statele membre și Banca Europeană de Investiții (BEI) cooperează în vederea asigurării coerenței și fac eforturi pentru ca asistența acordată în temeiul prezentului regulament să nu se suprapună cu alte tipuri de asistență acordată de Uniune, statele membre și BEI, inclusiv prin intermediul unor reuniuni periodice și deschise tuturor destinate coordonării asistenței.
(4) Comisia, statele membre și BEI asigură coordonarea programelor lor de asistență, pentru a spori eficacitatea și eficiența acordării asistenței și pentru a preveni dubla finanțare, în conformitate cu principiile stabilite pentru consolidarea coordonării operaționale în domeniul asistenței externe și pentru armonizarea politicilor și a procedurilor, în special a principiilor internaționale privind eficacitatea ajutorului. Coordonarea presupune consultări regulate și schimburi frecvente de informații în timpul diferitelor etape ale ciclului de asistență, în special la nivel de domeniu, și reprezintă o etapă esențială în procesele de programare ale statelor membre și ale Uniunii.
(5) Pentru a spori eficiența și eficacitatea procesului de acordare a asistenței și pentru a preveni dubla finanțare, Comisia, împreună cu statele membre, ia măsurile necesare pentru a asigura o mai bună coordonare și complementaritate cu organizațiile și entitățile multilaterale și regionale, cum ar fi instituțiile financiare internaționale, agențiile, fondurile și programele Organizației Națiunilor Unite, precum și donatorii din afara Uniunii.
(6) În momentul pregătirii, punerii în aplicare și monitorizării asistenței în temeiul prezentului regulament, Comisia acționează, în principiu, în parteneriat cu beneficiarii enumerați în lista de la anexa I. Parteneriatul include, după caz, autorități naționale și locale competente, precum și organizații ale societății civile. Coordonarea între părțile interesate relevante este încurajată de Comisie.
Sunt consolidate capacitățile organizațiilor societății civile, inclusiv, după caz, în calitate de beneficiari direcți ai asistenței.
TITLUL II
PLANIFICAREA STRATEGICĂ
Articolul 6
Documente de strategie
(1) Asistența în temeiul prezentului regulament este acordată pe baza documentelor orientative de strategie pentru fiecare țară și pentru mai multe țări (denumite în continuare „documente de strategie”), stabilite pe durata cadrului financiar multianual al Uniunii pentru perioada 2014-2020, de către Comisie, în parteneriat cu beneficiarii enumerați în lista de la anexa I.
(2) Documentele de strategie definesc prioritățile de acțiune în vederea atingerii obiectivelor specifice sau regionale în cadrul domeniilor de politică relevante menționate la articolul 3, care trebuie să fie sprijinite în temeiul prezentului regulament în conformitate cu obiectivele generale și specifice menționate la articolele 1 și 2. Documentele de strategie se adoptă în conformitate cu cadrul pentru asistență prevăzut la articolul 4 și cu luarea în considerare în mod adecvat a strategiilor naționale.
(3) Documentele de strategie includ alocarea orientativă a fondurilor Uniunii pentru fiecare domeniu de politică, după caz, defalcată pe ani și permit abordarea nevoilor emergente, fără a aduce atingere posibilității de a combina asistența din diferite domenii de politică. Documentele de strategie includ indicatori pentru analizarea progreselor în raport cu atingerea obiectivelor stabilite în cadrul acestora.
(4) Comisia întocmește o analiză anuală a punerii în aplicare a documentelor de strategie și a relevanței lor continue din perspectiva evoluției cadrului de politică menționat la articolul 4. Comisia informează comitetul menționat la articolul 13 alineatul (1) cu privire la rezultatele acestei analize și poate propune revizuiri ale documentelor de strategie menționate la prezentul articol și/sau ale programelor și măsurilor menționate la articolul 7 alineatul (1), după caz. Documentele de strategie sunt de asemenea supuse reexaminării intermediare și revizuirii dacă este cazul.
(5) Comisia adoptă documentele de strategie menționate la prezentul articol și orice revizuire a acestora în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 16 alineatul (3) din Regulamentului (UE) nr. 236/2014.
TITLUL III
PUNEREA ÎN APLICARE
Articolul 7
Programarea
(1) Asistența Uniunii în temeiul prezentului regulament este pusă în aplicare direct, indirect sau prin gestionare comună prin programele și măsurile prevăzute la articolele 2 și 3 din Regulamentul (UE) nr. 236/2014 și în conformitate cu normele specifice care stabilesc condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, în special în ceea ce privește structurile și procedurile de gestionare, pe care Comisia le adoptă în conformitate cu articolul 13 din prezentul regulament. În general, punerea în aplicare ia forma unor programe anuale sau multianuale, specifice pentru o anumită țară sau pentru mai multe țări, precum și a unor programe de cooperare transfrontalieră, interregională și transnațională stabilite în conformitate cu documentele de strategie menționate la articolul 6 și elaborate de fiecare beneficiar enumerat în lista de la anexa I la prezentul regulament și/sau de către Comisie, după caz.
(2) Orice programare sau reexaminare a programelor care are loc ulterior publicării raportului de evaluare intermediară prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 236/2014 („raportul de evaluare intermediară”) ține seama de rezultatele, constatările și concluziile raportului respectiv.
Articolul 8
Acorduri-cadru și acorduri subsidiare
(1) Comisia încheie cu fiecare beneficiar enumerat în lista de la anexa I acorduri-cadru pentru punerea în aplicare a asistenței.
(2) Comisia și fiecare beneficiar enumerat în lista de la anexa I sau autoritățile acestuia de punere în aplicare pot încheia, dacă este necesar, acorduri subsidiare privind punerea în aplicare a asistenței.
Articolul 9
Dispoziții privind raportul cu alte instrumente
(1) În situații justificate și pentru a asigura coerența și eficacitatea finanțării Uniunii sau pentru a dezvolta cooperarea regională, Comisia poate decide să extindă eligibilitatea programelor și măsurilor menționate la articolul 7 alineatul (1) pentru a cuprinde țări, teritorii și regiuni care, în caz contrar, nu ar fi eligibile pentru finanțare în temeiul articolului 1, în cazul în care programul sau măsura care urmează a fi pusă în aplicare este de natură globală, regională sau transfrontalieră.
(2) Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) contribuie la programele sau măsurile stabilite în temeiul prezentului regulament pentru cooperarea transfrontalieră între beneficiarii enumerați în lista de la anexa I și statele membre. Cuantumul contribuției de la FEDR este stabilit în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013. Prezentul regulament se aplică utilizării respectivei contribuții.
(3) După caz, IPA II poate contribui la programele de cooperare transnațională și interregională sau la măsurile stabilite și puse în aplicare conform dispozițiilor Regulamentului (UE) nr. 1299/2013 și la care participă beneficiarii enumerați în lista de la anexa I la prezentul regulament.
(4) După caz, IPA II poate contribui la programele de cooperare transfrontalieră sau la măsurile stabilite și puse în aplicare în cadrul Regulamentului (UE) nr. 232/2014 și la care participă beneficiarii enumerați în lista de la anexa I la prezentul regulament.
(5) După caz, IPA II poate contribui la programele sau la măsurile care sunt introduse ca parte a unei strategii macroregionale și în care sunt implicați beneficiarii enumerați în lista de la anexa I.
TITLUL IV
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 10
Delegarea de competențe
Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei, în conformitate cu articolul 11, de modificare a anexei II la prezentul regulament. În special, ulterior publicării raportului de evaluare intermediară, și pe baza recomandărilor din raportul respectiv, Comisia adoptă un act delegat de modificare a anexei II până la 31 martie 2018.
Articolul 11
Exercitarea delegării
(1) Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.
(2) Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 10 este conferită Comisiei până la 31 decembrie 2020.
(3) Delegarea de competențe menționată la articolul 10 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare face ca delegarea de competențe specificată în decizia respectivă să înceteze. Decizia intră în vigoare în ziua următoare publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară, pe care o specifică. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.
(4) De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
(5) Un act delegat adoptat în temeiul articolului 10 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Termenul în cauză se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 12
Adoptarea normelor de aplicare
Pe lângă normele stabilite în Regulamentul (UE) nr. 236/2014, se adoptă norme specifice care stabilesc condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 236/2014.
Articolul 13
Procedura comitetului
(1) Se instituie un comitet pentru Instrumentul de asistență pentru preaderare („comitetul IPA II”) și acesta este compus din reprezentanți ai statelor membre și prezidat de un reprezentant al Comisiei. Respectivul comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) Comitetul IPA II asistă Comisia în privința tuturor domeniilor de politică menționate la articolul 3. Comitetul IPA II are competențe și în ceea ce privește actele juridice și angajamentele care intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 1085/2006 și punerea în aplicare a articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 389/2006.
Articolul 14
Recompensarea performanței
(1) Documentele de strategie menționate la articolul 6 prevăd ca o parte corespunzătoare din asistență să rămână disponibilă pentru a recompensa un beneficiar enumerat în lista de la anexa I pentru:
(a)
progresele deosebite înregistrate în direcția îndeplinirii criteriilor de aderare; și/sau
(b)
o punere în aplicare eficientă a asistenței pentru preaderare, prin care se obțin rezultate deosebit de bune în legătură cu țintele specifice stabilite în documentul de strategie relevant.
(2) În cazul în care progresele înregistrate și/sau rezultatele obținute de unul din beneficiarii enumerați în lista de la anexa I rămân la un nivel semnificativ mai scăzut decât nivelurile convenite, stabilite în documentele de strategie, Comisia adaptează alocările în mod corespunzător, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 236/2014.
(3) O sumă adecvată este rezervată în acest scop pentru recompensările menționate la alineatul (1) din prezentul articol și este alocată pe baza unei analize a performanței și a progreselor înregistrate, care se va desfășura de-a lungul unei perioade de mai mulți ani, dar nu mai târziu de 2017 și respectiv 2020. Sunt luați în considerare indicatorii de performanță menționați la articolul 2 alineatul (2) astfel cum specificați în documentele de strategie.
(4) Alocarea orientativă a fondurilor Uniunii în documentele de strategie menționate la articolul 6 ține cont de posibilitatea de alocare a fondurilor suplimentare în cauză, pe baza performanței și/sau a progreselor înregistrate.
Articolul 15
Pachetul financiar
(1) Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a prezentului regulament pentru perioada 2014-2020 este de 11 698 668 000 EUR, în prețuri curente. Până la 4 % din pachetul financiar se alocă programelor de cooperare transfrontalieră între beneficiarii enumerați în lista de la anexa I și statele membre, în conformitate cu nevoile și prioritățile acestora.
(2) Creditele alocate anual sunt autorizate de Parlamentul European și de Consiliu în limitele cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020.
(3) În conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (16), o sumă orientativă de 1 680 000 000 EUR din diferitele instrumente pentru finanțarea acțiunii externe, și anume Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (17), IEV, IPA II și Instrumentul de parteneriat, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 234/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (18) este alocată acțiunilor privind mobilitatea în scop educațional spre sau dinspre țările partenere în înțelesul Regulamentului (UE) nr 1288/2013, precum și cooperării și dialogului politic cu autoritățile, instituțiile și organizațiile din acele țări. Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 se aplică utilizării fondurilor respective.
Finanțarea este pusă la dispoziție prin două alocări multianuale care acoperă primii patru ani și, respectiv, ultimii trei ani. Alocarea pentru acea finanțare se reflectă în programarea prevăzută în prezentul regulament, în concordanță cu necesitățile și prioritățile identificate ale țărilor respective. Sumele alocate pot fi revizuite în caz de circumstanțe majore neprevăzute sau de schimbări politice importante, în conformitate cu prioritățile de acțiune externă ale Uniunii.
Articolul 16
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Acesta se aplică de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Strasbourg, 11 martie 2014.