PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 409/2013
ze dne 3. května 2013
o definici společných projektů, vytvoření správy a identifikaci pobídek podporujících provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na článek 15a uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Regulační rámec jednotného evropského nebe zahrnuje opatření uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (2).
(2)
Uplatněním regulačního rámce jednotného evropského nebe není dotčena odpovědnost členských států v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
(3)
Ve sdělení ze dne 22. prosince 2011 (3) Komise oznámila svůj záměr vytvořit správní a pobídkové mechanismy pro zavádění programu SESAR (výzkum uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe) na základě článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004. Mezi tyto mechanismy patří společné projekty, jež by měly napomoci úspěšné realizaci hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM), pokyny ke společným projektům, které by měly vytvořit závazný rámec pro podporu této realizace ze strany společných projektů, a správní mechanismy, jež by měly zajistit včasné, koordinované a synchronizované zavádění díky jasnému rozdělení odpovědnosti mezi jednotlivé zúčastněné strany.
(4)
Nařízení (ES) č. 550/2004 má za cíl pomoci uživatelům vzdušného prostoru a poskytovatelům letových navigačních služeb zdokonalit společnou infrastrukturu letové navigace, poskytování letových navigačních služeb a užívání vzdušného prostoru tím, že budou spolupracovat na společných projektech. Cílem je rovněž urychlit zavádění projektu výzkumu uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR).
(5)
Projekt SESAR byl zřízen za účelem modernizace evropského systému uspořádání letového provozu. Je technologickým pilířem iniciativy jednotné evropské nebe.
(6)
SESAR se skládá ze tří fází: definiční fáze má vymezit obsah nové generace systémů ATM, fáze vývoje má vyvíjet a validovat novou generaci technologických systémů, součástí a provozních postupů a fáze zavádění spočívá v industrializaci a realizaci nových systémů uspořádání letového provozu.
(7)
Evropský hlavní plán uspořádání letového provozu (dále jen „hlavní plán ATM“), vytvořený během definiční fáze SESAR, představuje schválený plán, jak výzkum a vývoj v oblasti ATM dovést do fáze zavádění.
(8)
Hlavní plán ATM nastiňuje základní provozní změny, které jsou nezbytné k tomu, aby se napomohlo dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe. Představuje klíčový nástroj pro zavádění programu SESAR a poskytuje základ pro včasné, koordinované a synchronizované zavádění nových funkcí ATM.
(9)
Cíle a priority pro zavádění by měly zohledňovat také aspekty operací sítě definovaných ve strategickém plánu sítě, jenž obsahuje výkonnostní cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a opatřeními plánovanými za účelem splnění cílů, a v operačním plánu sítě definovaném v nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (4).
(10)
Včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR má zásadní význam pro dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe a celkového ekonomického přínosu očekávaného díky modernizaci ATM.
(11)
Společné projekty podle článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004 by měly pomoci posílit výkonnost Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN) a v analýze nákladů a přínosů prokázat celkově pozitivní výsledek s ohledem na případné negativní dopady na určité regiony nebo zúčastněné strany.
(12)
Aby se zajistilo včasné, koordinované a synchronizované zavádění a monitorování společných projektů za optimálního využití nástrojů a subjektů identifikovaných v regulačním rámci jednotného evropského nebe, měla by být vytvořena správa zavádění programu SESAR.
(13)
V zájmu efektivní správy zavádění programu SESAR a zajištění důvěryhodnosti procesu zavádění by se do správy zavádění měli zapojit provozní uživatelé, odpovědní za výkonnost systému ATM.
(14)
Provozní uživatelé, kteří investují do zavádění programu SESAR, by měli mít vedoucí úlohu při řízení a realizaci zaváděcích činností, pokud možno prostřednictvím jediného subjektu, přičemž se zamezí jakémukoli střetu zájmů.
(15)
Výrobní průmysl by měl mít při zavádění programu SESAR poradní úlohu, aby se zajistil soulad s industrializací a včasná dostupnost zařízení.
(16)
Komise by měla dohlížet na zaváděcí činnosti a zajišťovat, aby dodržovaly cíle jednotného evropského nebe a chránily veřejný zájem, a to tím, že vytvoří vhodné mechanismy podávání zpráv a monitorování za co nejlepšího využití stávajících nástrojů, jako je Realizace jednotného nebe na evropské a místní úrovni (plán a zpráva ESSIP a dokumenty LSSIP).
(17)
Komise by měla Výboru pro jednotné nebe poskytovat veškeré informace o procesech výběru zaváděcího manažera, schvalování zaváděcího programu a výběru realizačních projektů. Výbor pro jednotné nebe by měl být o těchto otázkách konzultován, aniž jsou dotčena pravidla a postupy stanovené v příslušných programech financování Unie.
(18)
Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae), která vyrábí technický materiál a vykonává přípravné a doplňkové práce v souvislosti s evropskou normalizací, by měla být Komisi nápomocna při sledování a usnadňování normalizačních procesů a při podpoře používání evropských norem.
(19)
Zavádění projektů SESAR ve vztahu k ozbrojeným silám zůstává v pravomoci dotčených států; měla by nicméně probíhat koordinace s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakýmkoli nepříznivým dopadům na obranné schopnosti.
(20)
V zájmu podpory raných investic zúčastněných stran a zmírnění účinků těch aspektů zavádění, pro něž je analýza nákladů a přínosů méně pozitivní, by měly být realizační projekty určené k zavedení společných projektů způsobilé k financování z prostředků Unie a pro další pobídky v souladu s příslušnými pravidly a postupy programů financování Unie a systémů pobídek.
(21)
V maximální možné míře se bude usilovat o dosažení synergií mezi zaváděním programu SESAR a funkčními bloky vzdušného prostoru.
(22)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení definuje společné projekty uvedené v článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004, vysvětluje jejich správu a stanoví pobídky pro jejich zavádění.
2. Toto nařízení se vztahuje na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 nařízení (EU) č. 677/2011.
Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„společným podnikem SESAR“ se rozumí subjekt zřízený nařízením Rady (ES) č. 219/2007 (5), který je pověřen řízením a koordinací vývojové fáze projektu SESAR;
2)
„systémem poplatků“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (ES) č. 1794/2006 (6);
3)
„funkcí ATM“ se rozumí skupina provozních funkcí nebo služeb ATM souvisejících s uspořádáním trajektorie, vzdušného prostoru a povrchu nebo se sdílením informací v rámci traťového, letištního a přibližovacího nebo síťového provozního prostředí.
4)
„zaváděním programu SESAR“ se rozumí činnosti a procesy související s industrializací a realizací funkcí ATM identifikovaných v hlavním plánu ATM;
5)
„industrializací“ funkcí ATM se rozumí validované činnosti a procesy zahrnující normalizaci, osvědčování a výrobu v rámci výrobního průmyslu (výrobci pozemního a palubního vybavení);
6)
„realizací“ funkcí ATM se rozumí nákup, instalace a uvedení do provozu zařízení a systémů, včetně souvisejících provozních postupů, prováděné provozními uživateli;
7)
„zásadní provozní změnou“ se rozumí provozní změna uspořádání letového provozu (ATM), která provozním uživatelům zajišťuje významná zlepšení výkonnosti sítě, jak je uvedeno v hlavním plánu ATM;
8)
„systémem sledování výkonnosti“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (EU) č. 691/2010 (7);
9)
„výkonnostními cíli celé Evropské unie“ se rozumí cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. 691/2010;
10)
„provozními uživateli“ se rozumí civilní i vojenští uživatelé vzdušného prostoru, poskytovatelé letových navigačních služeb a provozovatelé letišť.
Článek 3
Hlavní plán ATM
1. Hlavní plán ATM je plán, kterým se řídí modernizace evropského systému ATM a propojuje se výzkum a vývoj programu SESAR s jeho zaváděním. Je to klíčový nástroj jednotného evropského nebe pro hladký provoz EATMN a včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR.
2. Aktualizace hlavního plánu ATM přispějí k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie a udržují soulad mezi těmito cíli, zaváděním programu SESAR a výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR. Za tímto účelem aktualizace hlavního plánu ATM zohledňují strategický plán sítě a operační plán sítě.
KAPITOLA II
SPOLEČNÉ PROJEKTY
Článek 4
Účel a obsah
1. Cílem společných projektů je včas, koordinovaně a synchronizovaně zavést funkce ATM, které dosáhnou zásadních provozních změn.
2. Společné projekty jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a přispívají k jejich dosažení.
3. Společné projekty identifikují funkce ATM, které:
a)
dosáhly vhodné úrovně industrializace, a tudíž jsou připraveny k realizaci;
b)
vyžadují synchronizované zavádění.
4. Připravenost funkcí ATM musí být prokázána, mimo jiné na základě výsledků validace provedené společným podnikem SESAR, statusem normalizačních a certifikačních procesů a posouzením jejich interoperability, rovněž ve vztahu k celosvětovému plánu letecké navigace ICAO a souvisejícím materiálům ICAO.
5. Potřebu synchronizovaného zavádění funkcí ATM se posoudí na základě:
a)
definice jejich zeměpisné oblasti působnosti a plánování, včetně cílových termínů zavedení;
b)
identifikace provozních uživatelů, kteří je musí zavádět;
c)
přechodných opatření pro jejich postupné zavádění.
6. Společné projekty rovněž:
a)
na základě nezávislé analýzy nákladů a přínosů prokáží ekonomické opodstatnění ve vztahu k EATMN a identifikují případný místní nebo regionální negativní dopad pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
b)
identifikují pobídky pro zavádění, uvedené v oddíle 3 kapitoly III, zejména za účelem zmírnění negativních dopadů na určitou zeměpisnou oblast nebo kategorii provozních uživatelů;
c)
odkazují na prováděcí pravidla pro interoperabilitu a bezpečnost podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (8) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9). Zejména se uvede odkaz na specifikace Společenství podle nařízení (ES) č. 552/2004 a na specifikace přijatelných způsobů shody a osvědčení podle nařízení (ES) č. 216/2008;
d)
identifikují veškeré potřeby nových prováděcích pravidel pro interoperabilitu a bezpečnost, specifikace Společenství a civilní normy na podporu jejich zavádění a jejich použitelnosti v ozbrojených silách, s ohledem na rovnocennost civilních a vojenských systémů, a
e)
zohledňují relevantní prvky zavádění uvedené ve strategickém plánu sítě a v operačním plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru.
Článek 5
Stanovení, přijetí a realizace
1. Komise stanoví návrhy společných projektů v souladu s požadavky článku 4.
2. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni manažer struktury vzdušného prostoru, Evropská agentura pro bezpečnost letectví a orgán pro kontrolu výkonnosti, jakož i společný podnik SESAR, Eurocontrol, evropské normalizační organizace, Eurocae a zaváděcí manažer. Tyto subjekty zahrnují provozní uživatele a výrobní průmysl.
3. Komise v souladu s články 6 a 10 nařízení (ES) č. 549/2004 konzultuje své návrhy společných projektů s uživateli, rovněž prostřednictvím Evropské obranné agentury v rámci její působnosti a s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil, a s poradní skupinou odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe.
4. Komise zajistí, aby návrhy společných projektů byly schváleny uživateli vzdušného prostoru a pozemními provozními uživateli, kteří musí konkrétní společný projekt zavádět. Za tímto účelem uživatelé vzdušného prostoru zřídí skupinu složenou ze zástupců uživatelů vzdušného prostoru.
5. Komise přijme společné projekty a veškeré jejich změny v souladu s postupem uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Společné projekty se realizují prostřednictvím realizačních projektů a v souladu se zaváděcím programem definovaným v kapitole III oddíle 2.
Článek 6
Sledování
1. Komise sleduje realizaci společných projektů a jejich vliv na výkonnost EATMN prostřednictvím zvláštních požadavků na podávání zpráv. Tyto požadavky stanoví Komise na základě rámcového partnerství podle čl. 9 odst. 5.
2. Při sledování efektivity společných projektů s ohledem na výkonnost EATMN Komise co nejlépe využívá stávající nástroje sledování a podávání zpráv; jsou jí nápomocni zejména manažer struktury vzdušného prostoru a orgán pro kontrolu výkonnosti v souladu s nařízeními (EU) č. 677/2011 a 691/2010 a Evropská agentura pro bezpečnost letectví, pokud jde o bezpečnostní aspekty.
3. O realizaci společných projektů je informován Výbor pro jednotné nebe.
KAPITOLA III
SPRÁVA A POBÍDKY ZAVÁDĚNÍ
ODDÍL 1
Správa zavádění
Článek 7
Obecné zásady
1. Správa zavádění zajišťuje včasné, koordinované a synchronizované zavádění společných projektů, propojení s industrializací a její usnadnění.
2. Správa zavádění se skládá ze tří úrovní: politické úrovně, řídící úrovně a prováděcí úrovně.
Článek 8
Politická úroveň
1. Politická úroveň odpovídá za dohled nad zaváděním programu SESAR a zajištění toho, aby bylo v souladu s regulačním rámcem jednotného evropského nebe a chránilo veřejný zájem.
2. Za politickou úroveň zodpovídá Komise, a to zejména za:
a)
stanovení a přijetí společných projektů v souladu s článkem 5;
b)
výběr zaváděcího manažera, schválení zaváděcího programu a výběr realizačních projektů;
c)
řízení prostředků Unie na podporu zaváděcího manažera a realizačních projektů;
d)
identifikaci pobídek pro zavádění programu SESAR a prosazování rámcové dohody o partnerství uzavřené se zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 5 a jakýchkoli relevantních dohod pro realizační projekty;
e)
podporu účasti civilních a vojenských uživatelů;
f)
rozvoj spolupráce a koordinace s třetími zeměmi;
g)
koordinaci s normalizačními a certifikačními organizacemi a subjekty s cílem usnadnit industrializaci a podporu interoperability funkcí ATM;
h)
sledování zavádění společných projektů a jejich přínosu k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie;
i)
vydávání doporučení provozním uživatelům a členským státům.
3. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni Výbor pro jednotné nebe, poradní orgán odvětví, poradní skupina odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe, vnitrostátní dozorové orgány a orgán pro kontrolu výkonnosti. Komise může s Výborem pro jednotné nebe konzultovat jakoukoli záležitost týkající se použití tohoto nařízení.
4. Komise v souladu s jejich příslušnými úlohami a pravomocemi rovněž zapojí:
a)
Eurocontrol prostřednictvím ujednání o spolupráci mezi Eurocontrolem a Unií, aby plně využila jeho odborných znalostí a jeho civilně-vojenských a celoevropských pravomocí;
b)
Evropskou obrannou agenturu s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil členských států a na jejich podporu a koordinaci s příslušnými mezinárodními vojenskými organizacemi ohledně zavádění programu SESAR a informovat vojenské plánovací mechanismy o požadavcích vyplývajících ze zavádění programu SESAR;
c)
Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví s cílem zajistit integraci bezpečnostních otázek do realizace společných projektů, zejména při vypracovávání požadovaných technických pravidel, například pravidel týkajících se projektování, výroby a údržby systémů a součástí uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb, jakož i pravidel pro dotčený personál a organizace;
d)
společný podnik SESAR, aby se zajistilo trvalé spojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a s cílem zajistit, aby byly společné projekty a zaváděcí program v souladu s hlavním plánem ATM.
e)
evropské normalizační organizace a Eurocae; posledně jmenovanou organizaci zejména pro účely usnadňování a sledování procesů průmyslové normalizace a využití výsledných norem.
Článek 9
Řídící úroveň
1. Za řídící úroveň odpovídá zaváděcí manažer.
2. Zaváděcí manažer zodpovídá zejména za:
a)
vývoj, navrhování, udržování a realizaci zaváděcího programu v souladu s oddílem 2;
b)
sdružování provozních uživatelů, kteří musí zavádět společné projekty;
c)
vytváření mechanismů a rozhodovacích procesů, které zajistí efektivní synchronizaci a celkovou koordinaci realizačních projektů a souvisejících investic v souladu se zaváděcím programem;
d)
zajištění účinného řízení rizik a střetů zájmů;
e)
poradenství pro Komisi ohledně otázek souvisejících s realizací společných projektů a vytváření nových společných projektů;
f)
provádění rozhodnutí Komise, zajištění jejich provádění na prováděcí úrovni a příslušnou kontrolu;
g)
identifikaci nejvhodnějších mechanismů financování kombinujících veřejné a soukromé finanční prostředky;
h)
sledování realizace zaváděcího programu;
i)
podávání zpráv Komisi;
j)
zajištění náležité koordinace s vnitrostátními dozorovými orgány.
3. Zaváděcí manažer je tvořen seskupeními provozních uživatelů nebo jednotlivými provozními uživateli, včetně uživatelů ze třetích zemí, za podmínek stanovených v příslušných programech financování Unie. Provozní uživatelé se mohou činnosti zaváděcího manažera účastnit prostřednictvím struktur funkčních bloků vzdušného prostoru.
4. Zaváděcí manažer musí mimo jiné prokázat, že je schopen:
a)
zastupovat provozní uživatele, kteří musí zavádět společné projekty;
b)
řídit realizační programy ve více státech;
c)
porozumět mechanismům financování a řízení programů financování a
d)
využít existující struktury k zapojení všech provozních uživatelů.
5. Výběr členů zaváděcího manažera Komisí má podobu udělení rámcového partnerství na základě výzvy k předkládání návrhů v souladu s článkem 178 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (10) (prováděcí pravidla). Výzva k předkládání návrhů definuje cíle, požadavky a kritéria pro výběr členů zaváděcího manažera v souladu s prováděcími pravidly. O procesu výběru zaváděcího manažera je informován Výbor pro jednotné nebe.
6. Členové zaváděcího manažera provedou alespoň jeden realizační projekt nebo jeho část.
7. Zaváděcí manažer přijme příslušná ujednání o spolupráci s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami. Příslušná ujednání o spolupráci se předkládají Komisi ke schválení. Spolupráce probíhá následovně:
a)
zaváděcí manažer a manažer struktury vzdušného prostoru spolupracují s cílem zajistit, aby jejich úkoly byly splněny bez jakéhokoli zdvojování či soutěže, zejména u aspektů zavádění, které mají dopad na síťovou infrastrukturu, organizaci a výkonnost vzdušného prostoru, jakož i soudržnost se strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě; manažer struktury vzdušného prostoru v rámci svého mandátu rovněž podporuje členy zaváděcího manažera v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. i) a čl. 4 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 677/2011;
b)
zaváděcí manažer spolupracuje se společným podnikem SESAR v zájmu zajištění nezbytného propojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a konzultuje se společným podnikem SESAR priority a pokrok, jehož bylo dosaženo v průběhu vývojové fáze v otázkách týkajících se industrializace, a dále rovněž za účelem zajištění soudržnosti s hlavním plánem ATM;
c)
zaváděcí manažer koordinuje svou činnost s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakémukoli negativnímu dopadu na státní a kolektivní obranné schopnosti.
8. Zaváděcí manažer náležitě zohlední stanovisko subjektů uvedených v odstavci 7 ve svých rozhodnutích, která mohou mít dopad na činnosti uvedených subjektů.
9. V případě neshody mezi zaváděcím manažerem a subjekty uvedenými v odstavci 7 předloží zaváděcí manažer záležitost k rozhodnutí Komisi. Zaváděcí manažer se řídí rozhodnutím Komise.
10. Zaváděcí manažer si vyžádá, mimo jiné za účelem získání informací o industrializaci produktů, pomoc výrobního průmyslu prostřednictvím ujednání o spolupráci, která se oznámí Komisi.
11. V závislosti na dostupnosti finančních prostředků a za podmínek stanovených v příslušném programu financování Unie poskytne Komise zaváděcímu manažerovi finanční podporu, a to výhradně pro plnění jeho úkolů uvedených v odstavci 2.
Článek 10
Prováděcí úroveň
1. Prováděcí úroveň spočívá v realizačních projektech vybraných Komisí k realizaci společných projektů v souladu se zaváděcím programem.
2. Komise na základě výzev k předkládání návrhů a v souladu s pravidly a postupy příslušných programů financování Unie vybere realizační projekty pro realizaci zaváděcího programu.
3. Návrhy realizačních projektů náležitě zohledňují připravenost procesů industrializace pro tyto projekty na základě informací poskytnutých výrobním průmyslem, zejména pokud jde o dopad realizačních projektů na dříve zavedené systémy ATM, technickou proveditelnost, odhady nákladů a plány technických řešení.
4. Realizační projekty a jejich plnění musí být v souladu s podmínkami dohodnutými s Komisí.
ODDÍL 2
Zaváděcí program
Článek 11
Účel
1. Zaváděcí program poskytuje komplexní a strukturovaný pracovní plán všech činností nezbytných k zavádění technologií, procedur a osvědčených postupů nezbytných pro realizaci společných projektů. Organizuje tyto činnosti při realizaci projektů, přičemž identifikuje související rizika a zmírňující opatření, zeměpisnou oblast působnosti, časový rámec a provozní uživatele, kteří za realizaci projektů zodpovídají.
2. Zaváděcí program představuje referenční rámec pro práci řídící a prováděcí úrovně.
3. Zaváděcí program je součástí rámcové dohody o partnerství, a členové zaváděcího manažera tudíž přijmou závazek k jeho realizaci.
Článek 12
Vytvoření a realizace
1. Zaváděcí manažer předloží návrh zaváděcího programu a veškeré návrhy na jeho změny Komisi ke schválení.
2. Při přípravě návrhu zaváděcího programu nebo návrhů na jeho změnu koordinuje zaváděcí manažer svou činnost s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami v souladu s čl. 9 odst. 7.
3. Po přijetí každého společného projektu požádá Komise zaváděcího manažera, aby zaváděcí program přizpůsobil.
ODDÍL 3
Pobídky
Článek 13
Financování Unie
1. Financování Unie na podporu zavádění programu SESAR se zaměří na realizační projekty stanovené v článku 10 vybrané pro financování z prostředků Unie v souladu s pravidly a postupy stanovenými v příslušných programech financování Unie.
2. Komise přijme smluvní ujednání týkající se realizačních projektů vybraných pro financování z prostředků Unie. Tato ujednání vymezí sankce za neplnění zaváděcího programu a neplnění realizačních projektů.
Článek 14
Další pobídky
1. Při vytváření společných projektů mohou být identifikovány pobídky pro zavádění programu SESAR v souladu s nařízením (ES) č. 1794/2006 a nařízením (EU) č. 691/2010.
2. Financování z prostředků Unie poskytnuté v souladu s článkem 13 se považuje za „jiné příjmy“ v souladu s čl. 2 písm. k) nařízení (ES) č. 1794/2006.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 15
Přezkum
Komise přezkoumá realizaci společných projektů do konce druhého referenčního období stanoveného článkem 7 nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 409/2013 AL COMISIEI
din 3 mai 2013
privind definirea proiectelor comune, instituirea guvernanței și identificarea stimulentelor pentru sprijinirea implementării Planului general european de management al traficului aerian
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic european (1), în special articolul 15a,
întrucât:
(1)
Cadrul de reglementare privind cerul unic european cuprinde măsurile menționate la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2).
(2)
Aplicarea cadrului de reglementare privind cerul unic european nu aduce atingere responsabilităților statelor membre, în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004.
(3)
În Comunicarea sa din 22 decembrie 2011 (3), Comisia și-a anunțat intenția de a institui mecanisme de guvernanță și de stimulare pentru punerea în practică a SESAR (Proiectul de cercetare și dezvoltare privind managementul traficului aerian în cerul unic european), pe baza articolului 15a din Regulamentul (CE) nr. 550/2004. Aceste mecanisme includ: proiecte comune, care ar trebui să contribuie la implementarea cu succes a Planului general pentru ATM; orientări privind proiectele comune, care ar trebui să prevadă un cadru obligatoriu referitor la modul în care proiectele comune pot sprijini această implementare și mecanisme de guvernanță, care ar trebui să asigure o punere în practică în timp util, coordonată și sincronizată, prin stabilirea unei alocări clare a responsabilităților între părțile interesate.
(4)
Regulamentul (CE) nr. 550/2004 urmărește să ajute utilizatorii spațiului aerian și furnizorii de servicii de navigație aeriană să îmbunătățească infrastructura colectivă de navigație aeriană, furnizarea de servicii de navigație aeriană și utilizarea spațiului aerian, prin intermediul colaborării în cadrul unor proiecte comune. Regulamentul vizează, de asemenea, accelerarea punerii în practică a proiectului de cercetare și dezvoltare privind managementul traficului aerian în cerul unic european (SESAR).
(5)
SESAR este proiectul conceput pentru a moderniza sistemul european de management al traficului aerian. El reprezintă pilonul tehnologic al inițiativei „Cerul unic european”.
(6)
SESAR cuprinde trei faze: faza de concepție, constând în definirea conținutului noii generații de sisteme ATM; faza de dezvoltare, constând în dezvoltarea și validarea noii generații de sisteme tehnologice, componente și proceduri operaționale; și faza de punere în practică, constând în industrializarea și implementarea noilor sisteme de management al traficului aerian.
(7)
Planul general european de management al traficului aerian (Air Traffic Management - ATM) (denumit în continuare Planul general pentru ATM), elaborat în cursul fazei de concepție a SESAR, este foaia de parcurs convenită pentru a aduce cercetarea și dezvoltarea privind ATM în faza de punere în practică.
(8)
Planul general pentru ATM evidențiază modificările operaționale esențiale care sunt necesare pentru a contribui la realizarea obiectivelor de performanță ale cerului unic european (Single European Sky - SES). El reprezintă un instrument-cheie pentru punerea în practică a SESAR și asigură baza pentru punerea în practică în timp util, coordonată și sincronizată a noilor funcționalități ATM.
(9)
Obiectivele și prioritățile de punere în practică ar trebui să ia în considerare, de asemenea, aspectele legate de administrarea rețelei prevăzute în Planul strategic al rețelei, care include obiective de performanță coerente cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii Europene și acțiunile planificate pentru a atinge obiectivele, și în Planul de administrare a rețelei definit în Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei (4).
(10)
O punere în practică în timp util, coordonată și sincronizată a SESAR este esențială pentru atingerea obiectivelor de performanță ale SES și realizarea beneficiilor economice globale preconizate în urma modernizării ATM.
(11)
Proiectele comune prevăzute la articolul 15a din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 ar trebui să contribuie la stimularea performanței Rețelei europene de ATM (EATMN), iar rezultatele analizei lor cost-beneficiu ar trebui să fie global pozitive, ținând cont de orice efect negativ potențial asupra anumitor regiuni sau părți interesate.
(12)
Pentru a se asigura că proiectele comune sunt implementate și monitorizate în timp util și de o manieră coordonată și sincronizată, utilizând în mod optim instrumentele și organismele identificate în cadrul de reglementare privind cerul unic european, ar trebui să se instituie o guvernanță pentru punerea în practică a SESAR.
(13)
Pentru a guverna în mod eficace punerea în practică a SESAR și a asigura credibilitatea procesului de punere în practică, părțile interesate operaționale responsabile pentru performanța sistemului ATM ar trebui să fie implicate în guvernanța punerii în practică.
(14)
Părțile interesate operaționale care investesc în punerea în practică a SESAR ar trebui să joace un rol de conducere în gestionarea și implementarea activităților de punere în practică, de preferință prin intermediul unei singure entități, evitând în același timp orice conflict de interese.
(15)
Industria prelucrătoare ar trebui să joace un rol consultativ în punerea în practică a SESAR, pentru a asigura coerența cu industrializarea și disponibilitatea în timp util a echipamentului.
(16)
Comisia ar trebui să supravegheze activitățile de punere în practică, asigurându-se că acestea respectă obiectivele SES și protejează interesul public. Pentru a realiza acest lucru, Comisia ar trebui să instituie mecanisme adecvate de raportare și de monitorizare, utilizând în mod optim instrumentele existente, cum ar fi implementarea la nivel european și local a cerului unic (planul și raportul ESSIP și documentele LSSIP).
(17)
Comisia ar trebui să furnizeze informații complete Comitetului pentru cerul unic cu privire la procesul de selectare a organismului care gestionează punerea în practică, de aprobare a programului de punere în practică și de selectare a proiectelor de implementare. Comitetul pentru cerul unic ar trebui să fie consultat cu privire la aceste aspecte, fără a aduce atingere normelor și procedurilor prevăzute de programele de finanțare relevante ale Uniunii.
(18)
Organizația europeană pentru echipamente din aviația civilă (Eurocae), care produce material tehnic și efectuează lucrări preliminare sau auxiliare în legătură cu standardizarea europeană, ar trebui să asiste Comisia în monitorizarea și facilitarea proceselor de standardizare și în promovarea utilizării standardelor europene.
(19)
Deși punerea în practică a proiectelor SESAR privind forțele armate rămâne responsabilitatea statelor vizate, ar trebui să existe o coordonare cu autoritățile militare, pentru a se evita orice impact negativ asupra capacităților de apărare.
(20)
Pentru a încuraja părțile interesate să investească într-un stadiu timpuriu și a atenua aspectele punerii în practică pentru care rezultatele analizei cost-beneficiu sunt mai puțin pozitive, ar trebui ca proiectele de implementare care vizează punerea în practică a proiectelor comune să fie eligibile pentru finanțare din partea Uniunii și pentru alte stimulente, în conformitate cu normele și procedurile programelor de finanțare și ale sistemelor de stimulente ale Uniunii.
(21)
În măsura în care este posibil, se urmărește crearea de sinergii între punerea în practică a SESAR și blocurile funcționale de spațiu aerian (FAB).
(22)
Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru cerul unic,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
PRINCIPII GENERALE
Articolul 1
Obiectul și domeniul de aplicare
(1) Prezentul regulament definește proiectele comune menționate la articolul 15a din Regulamentul (CE) nr. 550/2004, explică modul în care acestea sunt guvernate și identifică stimulente pentru punerea în practică a acestora.
(2) Prezentul regulament se aplică Rețelei europene de management al traficului aerian (EATMN).
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 677/2011.
În plus, se aplică următoarele definiții:
1.
„întreprinderea comună SESAR” înseamnă organismul instituit prin Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului (5) și însărcinat cu gestionarea și coordonarea fazei de dezvoltare a proiectului SESAR;
2.
„schemă de tarifare” înseamnă schema stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1794/2006 al Comisiei (6);
3.
„funcționalitate ATM” înseamnă un grup de funcții sau servicii operaționale ATM legate de traiectorie, de managementul spațiului aerian și al mișcării la sol sau de partajarea informațiilor în cadrul mediilor de operare pe rută, în zona terminală, pe aeroport sau în rețea;
4.
„punerea în practică a SESAR” înseamnă activitățile și procesele legate de industrializarea și implementarea funcționalităților ATM identificate în Planul general pentru ATM;
5.
„industrializarea” funcționalităților ATM are loc în urma validării acestora și înseamnă activitățile și procesele care cuprind standardizarea, certificarea și producția de către industria prelucrătoare (producătorii de echipamente terestre și de bord);
6.
„implementarea” funcționalităților ATM înseamnă achiziționarea, instalarea și punerea în funcțiune a echipamentelor și sistemelor, incluzând procedurile operaționale asociate, realizate de părțile interesate operaționale;
7.
„modificare operațională esențială” înseamnă o modificare operațională a managementului traficului aerian (ATM) care asigură părților interesate operaționale îmbunătățiri semnificative ale performanței rețelei, după cum prevede Planul general pentru ATM;
8.
„sistem de performanță” înseamnă un sistem stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 691/2010 al Comisiei (7);
9.
„obiective de performanță la nivelul Uniunii Europene” înseamnă obiectivele menționate la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 691/2010;
10.
„părți interesate operaționale” înseamnă următoarele părți, atât civile cât și militare: utilizatorii spațiului aerian, furnizorii de servicii de navigație aeriană și operatorii aeroportuari.
Articolul 3
Planul general pentru ATM
(1) Planul general pentru ATM este foaia de parcurs care stimulează modernizarea sistemului european ATM și care asigură legătura dintre cercetarea și dezvoltarea privind SESAR și activitățile de punere în practică. Acest plan este instrumentul-cheie SES pentru funcționarea neîntreruptă a EATMN și punerea în practică în timp util, coordonată și sincronizată a SESAR.
(2) Actualizările Planului general pentru ATM contribuie la atingerea obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii Europene și mențin coerența între aceste obiective, punerea în practică a SESAR și activitățile de cercetare, dezvoltare, inovare și validare privind SESAR. În acest scop, actualizările Planului general pentru ATM țin cont de Planul strategic al rețelei și de Planul de administrare a rețelei.
CAPITOLUL II
PROIECTE COMUNE
Articolul 4
Obiectivul și conținutul
(1) Proiectele comune urmăresc să pună în practică în timp util și într-un mod coordonat și sincronizat funcționalitățile ATM care vor permite realizarea modificărilor operaționale esențiale.
(2) Proiectele comune sunt în concordanță cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii Europene și contribuie la acestea.
(3) Proiectele comune identifică funcționalitățile ATM care:
(a)
dat fiind că au atins nivelul adecvat de industrializare, sunt suficient de mature pentru implementare;
(b)
necesită o punere în practică sincronizată.
(4) Maturitatea funcționalităților ATM se demonstrează, printre altele, pe baza rezultatelor validării efectuate de întreprinderea comună SESAR, a stadiului proceselor de standardizare și de certificare și a unei evaluări a interoperabilității lor, luând în același timp în considerare Planul mondial de navigație aeriană al OACI și materialele relevante ale acestei organizații.
(5) Necesitatea punerii în practică sincronizate a funcționalităților ATM se evaluează pe baza următoarelor aspecte:
(a)
definiția domeniului geografic de aplicare al funcționalităților ATM și planificarea, incluzând datele-țintă pentru punerea în practică;
(b)
determinarea părților interesate operaționale care trebuie să participe la punerea în practică a funcționalităților ATM;
(c)
măsurile tranzitorii pentru punerea în practică progresivă a funcționalităților ATM.
(6) De asemenea, proiectele comune:
(a)
demonstrează, bazându-se pe o analiză independentă cost-beneficiu, că perspectivele comerciale pentru EATMN sunt pozitive, și identifică orice potențial impact negativ, la nivel local sau regional, pentru fiecare categorie dată de părți interesate operaționale;
(b)
identifică stimulentele pentru punerea în practică, menționate în capitolul III secțiunea 3, mai ales pentru a atenua efectele negative asupra unei anumite zone geografice sau categorii de părți interesate operaționale;
(c)
se referă la normele pentru punerea în aplicare a interoperabilității și a siguranței prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (8) și de Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (9). În special, se face referire la specificațiile comunitare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 552/2004 și la mijloacele acceptabile de conformare și specificațiile de certificare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 216/2008;
(d)
identifică eventuala necesitate de a adopta noi norme pentru punerea în aplicare a interoperabilității și a siguranței, noi specificații comunitare sau noi standarde civile cu scopul de a facilita punerea în practică a proiectelor și aplicabilitatea lor în domeniul militar, luând în considerare echivalența dintre sistemele civile și cele militare; și
(e)
țin seama de elementele relevante ale punerii în practică precizate în Planul strategic al rețelei și în Planul de administrare a rețelei al administratorului de rețea.
Articolul 5
Elaborare, adoptare și implementare
(1) Comisia elaborează propuneri de proiecte comune în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 4.
(2) Comisia este asistată de administratorul de rețea, Agenția Europeană de Siguranță a Aviației și organismul de evaluare a performanțelor, în cadrul rolurilor și responsabilităților lor respective care sunt definite în cadrul de reglementare privind SES, precum și de întreprinderea comună SESAR, Eurocontrol, organizațiile europene de standardizare, Eurocae și organismul care gestionează punerea în practică. Aceste organisme implică părțile interesate operaționale și industria prelucrătoare.
(3) Comisia se consultă, în ceea ce privește propunerile sale de proiecte comune, cu părțile interesate, în conformitate cu articolele 6 și 10 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, inclusiv prin intermediul Agenției Europene de Apărare în cadrul mandatului acesteia care constă în a facilita coordonarea punctelor de vedere din domeniul militar, precum și cu grupul consultativ de experți privind dimensiunea socială a cerului unic european.
(4) Comisia se asigură că propunerile de proiecte comune sunt aprobate de utilizatorii spațiului aerian și de părțile interesate operaționale de la sol care trebuie să participe la implementarea unui anumit proiect comun. În acest scop, utilizatorii spațiului aerian instituie un grup compus din reprezentanții utilizatorilor spațiului aerian.
(5) Comisia adoptă proiectele comune și orice modificare adusă acestora în conformitate cu procedura menționată la articolul 15a alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004.
(6) Proiectele comune sunt implementate prin proiecte de implementare și în conformitate cu programul de punere în practică definit în capitolul III secțiunea 2.
Articolul 6
Monitorizare
(1) Comisia monitorizează implementarea proiectelor comune și impactul acestora asupra performanței EATMN cu ajutorul unor cerințe specifice de raportare. Aceste cerințe se stabilesc de Comisie în temeiul parteneriatului-cadru menționat la articolul 9 alineatul (5).
(2) Atunci când monitorizează eficacitatea proiectelor comune în ceea ce privește performanța EATMN, Comisia utilizează în mod optim instrumentele existente de monitorizare și de raportare și este asistată, în special, de administratorul de rețea și de organismul de evaluare a performanțelor, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 677/2011 și cu Regulamentul (UE) nr. 691/2010, și de Agenția Europeană de Siguranță a Aviației cu privire la aspectele legate de siguranță.
(3) Comitetul pentru cerul unic este informat în legătură cu implementarea proiectelor comune.
CAPITOLUL III
GUVERNANȚA PUNERII ÎN PRACTICĂ ȘI STIMULENTE
SECȚIUNEA 1
Guvernanța punerii în practică
Articolul 7
Principii generale
(1) Guvernanța punerii în practică asigură implementarea în timp util, coordonată și sincronizată a proiectelor comune și se intersectează în același timp cu industrializarea, pe care o facilitează.
(2) Guvernanța desfășurării cuprinde trei niveluri: nivelul de politică, nivelul de management și nivelul de implementare.
Articolul 8
Nivelul de politică
(1) Nivelul de politică răspunde de supravegherea punerii în practică a SESAR, asigurând totodată că aceasta este în conformitate cu cadrul de reglementare privind cerul unic european și protejează interesul public.
(2) Comisia este responsabilă pentru nivelul de politică, în special pentru:
(a)
elaborarea și adoptarea proiectelor comune în conformitate cu articolul 5;
(b)
selectarea organismului care gestionează punerea în practică, aprobarea programului de punere în practică și selectarea proiectelor de implementare;
(c)
gestionarea fondurilor Uniunii care sprijină organismul care gestionează punerea în practică și proiectele de implementare;
(d)
identificarea stimulentelor pentru punerea în practică a SESAR, precum și asigurarea aplicării acordului-cadru de parteneriat încheiat cu organismul care gestionează punerea în practică, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5), și a tuturor acordurilor relevante pentru proiectele de implementare;
(e)
promovarea participării părților interesate civile și militare;
(f)
dezvoltarea cooperării și coordonării cu țările terțe;
(g)
instituirea unei coordonări cu organizațiile și organismele de standardizare și de certificare, pentru a facilita industrializarea și a promova interoperabilitatea funcționalităților ATM;
(h)
monitorizarea punerii în practică a proiectelor comune și a contribuției acestora la atingerea obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii Europene;
(i)
formularea de recomandări adresate părților interesate operaționale și statelor membre.
(3) Comisia este asistată de Comitetul pentru cerul unic, organismul consultativ sectorial, Grupul consultativ de experți privind dimensiunea socială a cerului unic european, autoritățile naționale de supraveghere și organismul de evaluare a performanțelor, în cadrul rolurilor și responsabilităților lor respective care sunt definite în cadrul de reglementare privind cerul unic european. Comisia poate consulta Comitetul pentru cerul unic în legătură cu orice aspect privind aplicarea prezentului regulament.
(4) De asemenea, Comisia implică, în cadrul responsabilităților și rolurilor lor respective, următorii actori:
(a)
Eurocontrol, prin intermediul acordurilor de cooperare dintre Eurocontrol și Uniune, pentru a profita pe deplin de cunoștințele și experiența sa și de competențele sale civil-militare și paneuropene;
(b)
Agenția Europeană de Apărare, pentru a facilita coordonarea punctelor de vedere din domeniul militar furnizate de statele membre și de organizațiile militare internaționale relevante în ceea ce privește punerea în practică a SESAR și în sprijinul acestora, precum și pentru a informa mecanismele de planificare militare în legătură cu cerințele care decurg din punerea în practică a SESAR;
(c)
Agenția Europeană de Siguranță a Aviației, pentru a garanta că aspectele legate de siguranță sunt integrate în implementarea proiectelor comune, în special în ceea ce privește elaborarea normelor tehnice necesare, cum ar fi cele referitoare la proiectarea, producerea și întreținerea sistemelor și componentelor pentru managementul traficului aerian și pentru serviciile de navigație aeriană, precum și cele referitoare la personalul și organizațiile implicate în aceste activități;
(d)
întreprinderea comună SESAR, pentru a asigura o legătură permanentă între activitățile de cercetare, dezvoltare, inovare și validare privind SESAR și desfășurarea SESAR și pentru a garanta că proiectele comune și programul de punere în practică sunt în conformitate cu Planul general pentru ATM;
(e)
organizațiile europene de standardizare și Eurocae, aceasta din urmă în special pentru a facilita și a monitoriza procesele de standardizare industrială și utilizarea standardelor rezultate din acestea.
Articolul 9
Nivelul de management
(1) Organismul care gestionează punerea în practică este responsabil pentru nivelul de management.
(2) Organismul care gestionează punerea în practică răspunde în special de:
(a)
elaborarea, propunerea, menținerea la zi și implementarea programului de punere în practică, în conformitate cu secțiunea 2;
(b)
implicarea în proces a părților interesate operaționale care trebuie să participe la implementarea proiectelor comune;
(c)
stabilirea de mecanisme și procese decizionale care asigură o sincronizare eficientă și o coordonare globală a proiectelor de implementare și a investițiilor aferente, în conformitate cu programul de punere în practică;
(d)
garantarea unei gestionări eficace a riscurilor și a conflictelor de interese;
(e)
consilierea Comisiei cu privire la aspecte legate de implementarea proiectelor comune și de elaborarea unor noi proiecte comune;
(f)
implementarea deciziilor Comisiei, precum și asigurarea și monitorizarea acestei implementări de către nivelul de implementare;
(g)
identificarea celor mai adecvate mecanisme de finanțare care combină finanțarea publică și cea privată;
(h)
monitorizarea implementării programului de punere în practică;
(i)
raportarea către Comisie;
(j)
asigurarea unei coordonări adecvate cu autoritățile naționale de supraveghere.
(3) Organismul care gestionează punerea în practică este compus din grupuri de părți interesate operaționale sau din părți interesate operaționale individuale, inclusiv părți originare din țări terțe, conform condițiilor definite în programele de finanțare relevante ale Uniunii. Părțile interesate operaționale pot participa la activitățile organismului care gestionează punerea în practică prin intermediul structurilor FAB.
(4) Organismul care gestionează punerea în practică trebuie să demonstreze, printre altele, capacitatea sa de:
(a)
a reprezenta părțile interesate operaționale care trebuie să participe la implementarea proiectelor comune;
(b)
a gestiona programe de implementare multinaționale;
(c)
a înțelege mecanismele de subvenționare și de finanțare, precum și gestionarea programelor financiare; și
(d)
a utiliza structurile existente pentru a implica toate părțile interesate operaționale.
(5) Selectarea de către Comisie a membrilor organismului care gestionează punerea în practică are loc prin încheierea unui parteneriat-cadru ca urmare a unei cereri de propuneri, în conformitate cu articolul 178 din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei din 29 octombrie 2012 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (10) (norme de aplicare). Cererea de propuneri definește obiectivele, cerințele și criteriile aplicabile selectării membrilor organismului care gestionează punerea în practică, în conformitate cu normele de aplicare. Comitetul pentru cerul unic este informat în legătură cu procesul de selectare a organismului care gestionează punerea în practică.
(6) Membrii organismului care gestionează punerea în practică execută cel puțin un proiect de implementare sau o parte din acesta.
(7) Organismul care gestionează punerea în practică încheie acorduri de cooperare adecvate cu administratorul de rețea, întreprinderea comună SESAR și autoritățile militare. Aceste acorduri de cooperare sunt înaintate Comisiei spre aprobare. Cooperarea se desfășoară după cum urmează:
(a)
organismul care gestionează punerea în practică și administratorul de rețea cooperează pentru a se asigura că sarcinile lor sunt îndeplinite evitând orice formă de duplicare sau de concurență, în special în ceea ce privește aspectele punerii în practică care au un impact asupra infrastructurii de rețea, a organizării spațiului aerian, a performanței, precum și a coerenței cu Planul strategic al rețelei și cu Planul de administrare a rețelei; de asemenea, administratorul de rețea sprijină, în cadrul mandatului său, membrii organismului care gestionează punerea în practică, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (i) și cu articolul 4 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 677/2011;
(b)
organismul care gestionează punerea în practică cooperează cu întreprinderea comună SESAR pentru a asigura legăturile necesare dintre activitățile de cercetare, dezvoltare, inovare și validare privind SESAR și punerea în practică a SESAR și se consultă cu întreprinderea comună SESAR cu privire la prioritățile și progresele înregistrate în cursul fazei de dezvoltare în ceea ce privește aspectele legate de industrializare, pentru a asigura coerența cu Planul general pentru ATM;
(c)
organismul care gestionează punerea în practică lucrează în coordonare cu autoritățile militare pentru a evita orice impact negativ asupra capacităților de apărare naționale și colective.
(8) Organismul care gestionează punerea în practică ține seama în mod corespunzător de avizul entităților menționate la alineatul (7) atunci când ia decizii care ar putea avea un impact asupra activităților acestor entități.
(9) În caz de dezacord între organismul care gestionează punerea în practică și entitățile menționate la alineatul (7), organismul care gestionează punerea în practică prezintă chestiunea Comisiei pentru ca aceasta din urmă să ia o decizie. Organismul care gestionează punerea în practică se conformează deciziei Comisiei.
(10) Pentru a primi, printre altele, informații privind industrializarea produselor, organismul care gestionează punerea în practică solicită asistența industriei prelucrătoare prin acorduri de cooperare care sunt notificate Comisiei.
(11) Sub rezerva disponibilității fondurilor și în conformitate cu condițiile prevăzute în programul de finanțare relevant al Uniunii, Comisia oferă sprijin financiar organismului care gestionează punerea în practică doar pentru realizarea sarcinilor sale menționate la alineatul (2).
Articolul 10
Nivelul de implementare
(1) Nivelul de implementare vizează proiectele de implementare selectate de Comisie cu scopul de a pune în aplicare proiectele comune în conformitate cu programul de punere în practică.
(2) Proiectele de implementare sunt selectate de Comisie prin intermediul cererilor de propuneri pentru implementarea programului de punere în practică și în conformitate cu normele și procedurile programelor de finanțare relevante ale Uniunii.
(3) Propunerile de proiecte de implementare țin cont în mod corespunzător de maturitatea proceselor de industrializare pentru aceste proiecte, pe baza informațiilor furnizate de industria prelucrătoare, în special cu privire la impactul proiectelor de implementare asupra sistemelor ATM existente, la fezabilitatea tehnică, la estimările de costuri și la foile de parcurs pentru soluțiile tehnice.
(4) Proiectele de implementare și executarea lor sunt conforme condițiilor convenite cu Comisia.
SECȚIUNEA 2
Programul de punere în practică
Articolul 11
Obiectivul
(1) Programul de punere în practică conține un plan de lucru cuprinzător și structurat pentru toate activitățile care trebuie realizate pentru implementarea tehnologiilor, procedurilor și celor mai bune practici necesare punerii în aplicare a proiectelor comune. Acest plan organizează activitățile respective cu ajutorul proiectelor de implementare care identifică riscurile asociate și acțiunile de atenuare, domeniul geografic de aplicare, calendarul și părțile interesate operaționale responsabile pentru executarea proiectelor de implementare.
(2) Programul de punere în practică constituie referința pentru activitățile nivelului de management și ale nivelului de implementare.
(3) Programul de punere în practică face parte din acordul-cadru de parteneriat și, ca atare, membrii organismului care gestionează punerea în practică se angajează să îl implementeze.
Articolul 12
Instituirea și implementarea
(1) Organismul care gestionează punerea în practică înaintează propunerea privind programul de punere în practică și orice propuneri de modificare Comisiei, spre aprobare.
(2) Atunci când elaborează propunerea privind programul de punere în practică sau propuneri de modificare a acestuia, organismul care gestionează punerea în practică lucrează în coordonare cu administratorul de rețea, întreprinderea comună SESAR și autoritățile militare, în conformitate cu articolul 9 alineatul (7).
(3) La adoptarea fiecărui proiect comun, Comisia solicită organismului care gestionează punerea în practică să adapteze programul de punere în practică.
SECȚIUNEA 3
Stimulente
Articolul 13
Finanțarea din partea Uniunii
(1) Finanțarea din partea Uniunii pentru sprijinirea punerii în practică a SESAR se concentrează pe proiectele de implementare prevăzute la articolul 10, care sunt selectate pentru a beneficia de finanțare din partea Uniunii în conformitate cu normele și procedurile programelor de finanțare relevante ale Uniunii.
(2) Comisia încheie acorduri contractuale care acoperă proiectele de implementare selectate pentru a beneficia de finanțare din partea Uniunii. Aceste acorduri stabilesc sancțiuni pentru neexecutarea programului de punere în practică și pentru neexecutarea proiectelor de implementare.
Articolul 14
Alte stimulente
(1) Atunci când se instituie proiecte comune, pot fi identificate stimulente pentru punerea în practică a SESAR conforme cu Regulamentul (CE) nr. 1794/2006 și cu Regulamentul (UE) nr. 691/2010.
(2) Finanțarea din partea Uniunii acordată în temeiul articolului 13 se consideră ca fiind „alte venituri” în conformitate cu articolul 2 litera (k) din Regulamentul (CE) nr. 1794/2006.
CAPITOLUL IV
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 15
Reexaminarea
Comisia reexaminează implementarea proiectelor comune până la sfârșitul celei de a doua perioade de referință stabilite la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 691/2010.
Articolul 16
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 3 mai 2013.