NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 508/2014
ze dne 15. května 2014
o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42, čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, články 175 a 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2, čl. 195 odst. 2 a článek 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 13. července 2011 nazvané „Reforma společné rybářské politiky“ uvádí možné problémy, cíle a směry společné rybářské politiky po roce 2013. S ohledem na rozpravu následující po zveřejnění tohoto sdělení byla společná rybářská politika reformována nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4). Reforma společné rybářské politiky zahrnuje všechny hlavní prvky společné rybářské politiky včetně finančních aspektů. Aby mohly být dosaženy cíle uvedené reformy, je vhodné zrušit nařízení Rady (ES) č. 2328/2003 (5), nařízení Rady (ES) č. 861/2006 (6), nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 (7) a nařízení Rady (ES) č. 791/2007 (8) a nahradit je tímto nařízením.
Uznávajíce, že všechny záležitosti týkající se evropských oceánů a moří jsou vzájemně propojené, by toto nařízení mělo rovněž podporovat další rozvoj integrované námořní politiky podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (9).
(2)
Oblast působnosti Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) by měla zahrnovat podporu společné rybářské politiky pro zachování biologických mořských zdrojů, řízení rybolovu a loďstev využívajících těchto zdrojů a biologických sladkovodních zdrojů a akvakultury, jakož i na zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, pokud takové činnosti probíhají na území členských států nebo je provádí rybářská plavidla Unie nebo státní příslušníci členských států, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky, vzhledem k ustanovením článku 117 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (10) (UNCLOS).
(3)
Úspěch společné rybářské politiky závisí na účinném systému pro kontrolu, inspekce a vynucování, jakož i na dostupnosti spolehlivých kompletních údajích, a to jak pro účely vědeckého poradenství, tak pro účely provádění a kontroly. ENRF by proto měl tyto politiky podporovat.
(4)
Oblast působnosti ENRF by měla zahrnovat podporu integrované námořní politiky, včetně rozvoje a provádění koordinovaných operací a rozhodování v souvislosti s oceány, moři, pobřežními regiony a námořními odvětvími jakožto doplňkem různých politik EU, které se jich dotýkají, zejména v rámci společné rybářské politiky a dopravy, průmyslu, územní soudržnosti, životního prostředí, energetiky a cestovního ruchu. Je nutné zajistit soudržnost a integraci v řízení různých odvětvových politik v rámci Baltského moře, Severního moře, Keltského moře, Biskajského zálivu, pobřeží Iberského poloostrova a povodí Středozemního a Černého moře.
(5)
Příjemci ENRF ve smyslu čl. 2 bodu 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (11) mohou být hospodářské subjekty podle definice uvedené v čl. 4 bodu 30 nařízení (EU) č. 1380/2013, rybáři nebo organizace rybářů, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
(6)
V souladu se závěry Evropské rady ze dne 17. června 2010, jimiž byla přijata nová strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, vycházející ze sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaného „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), by se Unie a členské státy měly snažit o provádění inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a současně přispívat k harmonickému rozvoji Unie. Prostředky by měly být soustředěny na splnění cílů strategie Evropa 2020, a to především cílů souvisejících se zaměstnaností, změnou klimatu a energetickou udržitelností, bojem proti chudobě a sociálním začleněním, a měla by být zlepšena účinnost větším zaměřením na výsledky. Zahrnutí integrované námořní politiky do ENRF také přispívá k hlavním cílům politik stanoveným ve strategii Evropa 2020 a je v souladu s obecnými cíli zvýšení hospodářské, územní a sociální soudržnosti stanovenými ve Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
(7)
Aby bylo zajištěno, že ENRF bude přispívat k dosažení cílů společné rybářské politiky, integrované námořní politiky a strategie Evropa 2020, je zapotřebí se zaměřit na omezený počet hlavních priorit vztahujících se k podpoře rybolovu a akvakultury, jež jsou udržitelné z hlediska životního prostředí, účinně využívají zdroje, jsou inovativní, konkurenceschopné a založené na znalostech, k podpoře provádění společné rybářské politiky, zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti, k podpoře uvádění na trh a zpracování, jakož i k podpoře provádění integrované námořní politiky.
(8)
Unie by měla ve všech fázích provádění ENRF usilovat o odstranění nerovností a podporu rovnosti žen a mužů, jakož i bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
(9)
Hlavním cílem společné rybářské politiky je zajistit, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury přispívaly k vytvoření dlouhodobě udržitelných ekologických podmínek, které jsou nezbytné pro hospodářský a sociální rozvoj. Společná rybářská politika by kromě toho měla přispívat ke zvýšení produktivity, přiměřené životní úrovni odvětví rybolovu a stabilním trhům a měla by zajišťovat dostupnost zdrojů a dodávky potravin spotřebitelům za rozumné ceny.
(10)
Je nanejvýš důležité lépe integrovat environmentální hlediska do společné rybářské politiky, která by měla plnit cíle environmentální politiky Unie a strategie Evropa 2020. Cílem společné rybářské politiky je dosažení využívání živých mořských biologických zdrojů, které pokud možno do roku 2015 a v každém případě do roku 2020 obnoví a udrží rybí populace na úrovních zajišťujících maximální udržitelný výnos. Společná rybářská politika by měla zavést přístup předběžné opatrnosti a ekosystémový přístup v oblasti řízení rybolovu. ENRF by tudíž měl přispívat k ochraně mořského prostředí, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (12).
(11)
Financování výdajů společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, by se mělo zaměřit na potřebu zjednodušení a mělo by posílit integraci obou politik. Rozšíření sdíleného řízení společných organizací trhu včetně vyrovnávacích plateb pro nejvzdálenější regiony, kontrolních činností a činností při shromažďování údajů by mělo dále přispět ke zjednodušení a snížení administrativní zátěže pro Komisi i členské státy a k dosažení větší soudržnosti a účinnosti poskytované podpory.
(12)
Rozpočet Unie by měl financovat výdaje společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, a to buď přímo, nebo v rámci sdíleného řízení s členskými státy. Sdílené řízení s členskými státy by se nemělo vztahovat pouze na opatření na podporu rozvoje odvětví rybolovu, akvakultury a místního rozvoje se zapojením místních komunit, nýbrž také na zpracování a uvádění na trh a vyrovnávací platby pro nejvzdálenější regiony, kontrolní činnosti a činnosti při shromažďování údajů, jakož i na integrovanou námořní politiku. Přímé řízení by se mělo vztahovat na vědecká doporučení, konkrétní opatření v oblasti kontroly a vynucování, dobrovolné příspěvky na regionální organizace pro řízení rybolovu, poradní sbory, informace o trhu, operace při provádění integrované námořní politiky a komunikační činnosti. Měly by být upřesněny druhy operací, které jsou způsobilé pro financování z ENRF.
(13)
Je nutné rozlišovat mezi kategoriemi opatření v oblasti kontroly a vynucování, která jsou spolufinancována v rámci sdíleného řízení, a opatření spolufinancovaná v rámci přímého řízení. Je zásadně důležité vyčlenit zdroje, které mají být přiděleny na kontrolu a shromažďování údajů v rámci sdíleného řízení, a zároveň umožnit pružnost mezi těmito dvěma kategoriemi opatření.
(14)
Podle nařízení (EU) č. 1380/2013 má být finanční podpora Unie v rámci ENRF podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky členskými státy i hospodářskými subjekty. Tento požadavek má odrážet odpovědnost Unie zajišťovat ve veřejném zájmu zachování biologických mořských zdrojů v rámci společné rybářské politiky podle článku 3 Smlouvy o fungování EU.
(15)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo podrýváno, pokud by se finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplácela hospodářským subjektům, které ex-ante nesplňují požadavky související s veřejným zájmem na zachování biologických mořských zdrojů. Proto by žádosti hospodářských subjektů měly být přípustné pro financování v rámci ENRF pouze za podmínky, že během určité doby před podáním žádosti o podporu se hospodářské subjekty nedopustily závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a že nebyly zapojeny do provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel zařazených na unijní seznam plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí, které jsou určeny jako nespolupracující země podle tohoto.
(16)
Příjemci by navíc po podání žádosti o podporu měli nadále splňovat tyto požadavky na přípustnost, a to po celou dobu provádění činnosti a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby.
(17)
Pokud příjemce nesplní podmínky týkající se způsobilosti a trvanlivosti, měly by se uplatnit finanční důsledky a opravy. Pro určení výše takové finanční opravy, je třeba vzít v úvahu povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu ze strany příjemce a význam příspěvku ENRF pro hospodářskou činnost příjemce.
(18)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo rovněž podrýváno, pokud by byla finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplacena členským státům, které neplní své povinnosti vyplývající z pravidel společné rybářské politiky týkajících se veřejného zájmu zachování biologických mořských zdrojů, například povinností shromažďování údajů a provádění kontroly. Pokud tyto povinnosti nejsou plněny, existuje riziko, že by členské státy nezjistily nepřípustné žádosti nebo nezpůsobilé operace.
(19)
Za účelem zabránění nezpůsobilým platbám a poskytnutí stimulace členskému státu k dodržování pravidel společné rybářské politiky by mělo být upraveno přerušení platební lhůty a pozastavení plateb, coby preventivní opatření, která jsou dočasná a mají omezenou oblast působnosti. Finanční opravy, které mají konečné a neodvolatelné následky, by se měly použít pouze na výdaje, které jsou postiženy případy nedodržování.
(20)
Aby se zlepšila koordinace a harmonizované provádění fondů poskytujících podporu v rámci politiky soudržnosti, což je Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF) a Fond soudržnosti, s fondy pro rozvoj venkova a námořní a rybolovné odvětví, což je Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a ENRF, byla pro všechny tyto fondy (dále jen „fondy ESI“) přijata společná ustanovení v nařízení (EU) č. 1303/2013. Vzhledem ke zvláštnostem odvětví, na něž se vztahuje společná rybářská politika a integrovaná námořní politika, obsahuje toto nařízení navíc k nařízení (EU) č. 1303/2013 některá zvláštní doplňující ustanovení.
(21)
Na operační program a na celý programový cyklus by se s přihlédnutím k rozsahu státní správy členských států a celkové výši veřejných výdajů vyčleněných na daný operační program měla vztahovat zásada proporcionality.
(22)
Komise by na základě transparentních a objektivních kritérií měla vypracovat roční rozpis dostupných položek závazků pro jednotlivé členské státy Tato kritéria by měla zahrnovat ukazatele vyjadřující velikost odvětví rybolovu a akvakultury, rozsah odpovědností, které jsou předmětem kontroly a shromažďování údajů, historické přidělené prostředky podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historickou spotřebu podle nařízení (ES) č. 861/2006.
(23)
Splnění některých zvláštních předběžných podmínek je v kontextu společné rybářské politiky nanejvýš důležité, zejména pokud jde o předkládání zprávy o rybolovné kapacitě a víceletého vnitrostátního strategického plánu pro akvakulturu a prokázanou správní kapacitu, umožňující dosáhnout souladu s požadavky na údaje pro řízení rybolovu a prosadit provádění systému Unie pro kontrolu, inspekce a vynucování.
(24)
Ve shodě s cílem zjednodušení by měly všechny činnosti ENRF, které spadají do působnosti sdíleného řízení, včetně řízení a shromažďování údajů, probíhat formou jediného operačního programu pro každý členský stát, v souladu s vnitrostátním uspořádáním tohoto členského státu. Programové období by mělo zahrnovat dobu od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Členské státy by při přípravě jediného operačního programu měly zajistit, aby obsah a velikost jejich operačních programů odrážely záměr docílit zjednodušení. Každý program by měl určit strategii pro splnění cílů v souvislosti s prioritami Unie pro ENRF a výběr příslušných opatření. Je třeba, aby programování bylo v souladu s těmito prioritami Unie a zároveň přizpůsobeno podle vnitrostátního kontextu, přičemž by mělo doplňovat jiné politiky Unie, zejména politiku rozvoje venkova a politiku soudržnosti.
(25)
V zájmu podpory drobného pobřežního rybolovu by členské státy, u nichž drobný pobřežní rybolov představuje významnou složku, měly ke svým operačním programům připojit akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu.
(26)
Aby členské státy při provádění ENRF přispěly k cíli docílit zjednodušení a snížit náklady na kontrolu, jakož i a míru chyb, měly by co nejvíce využívat možností spočívajících v uplatňování zjednodušených forem grantů podle nařízení (EU) č. 1303/2013.
(27)
Za účelem vynucení povinnosti kontroly v rámci společné rybářské politiky by členské státy měly vypracovat oddíl o kontrole operačního programu v souladu s prioritami Unie přijatými Komisí pro tuto oblast politiky. S cílem přizpůsobit operační program vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly a vynucování by měl být kontrolní oddíl operačních programů pravidelně revidován na základě změn priorit Unie v politice kontroly a vynucování v rámci společné rybářské politiky. Tyto změny by měla schvalovat Komise. V zájmu zachování pružnosti při programování činností v oblasti kontroly by revize kontrolního oddílu operačního programu měla být předmětem zjednodušeného postupu.
(28)
Členské státy by měly vypracovat oddíl operačního programu o shromažďování údajů, v souladu s víceletým programem Unie podle nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (13). Členské státy by se rovněž měly přizpůsobit specifickým potřebám činností při shromažďování údajů tím, že v souladu s uvedeným nařízením vypracují pracovní plán, který by podléhal schválení Komisí.
(29)
Finanční prostředky podléhající přímému řízení s výjimkou technické pomoci Komise by měly být předběžně definovány na základě cílů s 5 % pružností a řízeny prostřednictvím ročních pracovních programů.
(30)
Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu je nezbytné stimulovat investice do inovací a poskytovat jim podporu. V zájmu dosažení vyšší úrovně účasti by měl být zjednodušen postup podávání žádostí o podporu pro inovace.
(31)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu a námořních činností je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. ENRF by proto měl podporovat poradenské služby, spolupráci mezi vědci a rybáři, odbornou přípravu, celoživotní učení, povzbuzovat šíření znalostí přispívat ke zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti hospodářských subjektů a podporovat sociální dialog. Manželům, manželkám a životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů by jako uznání jejich úlohy v rybářských komunitách měla za určitých podmínek být rovněž být poskytnuta podpora pro odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření znalostí a navazování kontaktů, přispívající k jejich odbornému rozvoji.
(32)
Ve snaze pomoci mladým lidem, kteří se setkávají s nesnázemi v přístupu na trh práce v odvětví rybolovu v době přetrvávající finanční krize, by ENRF měl podpořit program odborné přípravy a kurzy o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů.
(33)
S vědomím potenciálu, který rybářům věnujícím se drobnému pobřežnímu rybolovu nabízí diverzifikace a jejich zásadní role v pobřežních komunitách, by měl ENRF poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
(34)
Vytvoření a rozvoj nové hospodářské činnosti v odvětví rybolovu mladými rybáři jsou finančně náročné a představují prvek, který by měl být zohledněn při přidělování a směřování finančních prostředků v rámci ENRF. Tento vývoj má zásadní význam pro konkurenceschopnost odvětví rybolovu v Unii. Proto by měla být zavedena podpora pro mladé rybáře zahajující rybolovnou činnost, s cílem usnadnit jim zakládání podniků. Aby se zajistila životaschopnost nových hospodářských činností podporovaných ENRF, podpora by měla být podmíněna získáním nutných dovedností a schopností. Podpora zahájení podnikání by měla pouze přispět k pořízení prvního rybářského plavidla.
(35)
V zájmu splnění zdravotních a bezpečnostních požadavků na plavidlech je žádoucí, aby ENRF podporoval investice vztahující se k bezpečnosti, pracovním podmínkám, zdraví a hygieně na plavidlech, jestliže podporované investice přesahují rámec požadavků podle unijních a vnitrostátních právních předpisů.
(36)
Měla by být stanovena pravidla pro přidělování příspěvků a finančních náhrad pro rybáře a majitele rybářských plavidel v případě dočasného přerušení rybolovných činností, jestliže k tomuto přerušení došlo přímým důsledkem některých opatření pro zachování zdrojů, s výjimkou stanovení a přidělování rybolovných práv, jestliže je stanoveno v některých plánech řízení rybolovu Unie nebo jednotlivých států, nebo je důsledkem neobnovení dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo protokolů k těmto dohodám. Tato pravidla by měla být stanovena rovněž v případech trvalého ukončení rybolovných činností.
(37)
Za určitých podmínek by mělo být možné přispívat z ENRF do vzájemných fondů, které rybářům poskytují náhrady za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou katastrofou a náklady na záchrannou akci.
(38)
Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům by mělo být možné podporovat z ENRF navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
(39)
Je nanejvýš důležité do ENRF integrovat environmentální hlediska a podporovat provádění ochranných opatření v rámci společné rybářské politiky, je však nutné brát při tom ohled na různé podmínky ve vodách celé Unie. Pro tento účel je nezbytné přijmout regionalizovaný přístup k ochranným opatřením.
(40)
Podobně by měl ENRF podporovat snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, zejména podporou ekologických inovací, selektivnějších zařízení a vybavení, jakož i prostřednictvím opatření na ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů a poskytovaných služeb, v souladu se strategií EU pro biologickou rozmanitost do roku 2020.
(41)
V souladu s hlavním cílem strategie Evropa 2020 souvisejícím se zmírňováním změny klimatu a energetickou účinností by mělo být možné podporovat z ENRF investice do lodí a energetických auditů.
(42)
S cílem zmírňování dopadů změny klimatu a zvyšování energetické účinnosti rybářských plavidel by mělo být možné poskytovat podporu na modernizaci hlavních nebo pomocných motorů a jejich nahrazení, pokud jsou při výběru upřednostněny hospodářské subjekty zabývající se drobným pobřežním rybolovem, aby se usnadnil jejich přístup k financování, a pokud větší vozidla přispívají ke snížení výkonu motoru.
(43)
Aby nedošlo k ohrožení cíle udržitelnosti reformy společné rybářské politiky, měl by být omezen objem finanční podpory, kterou lze věnovat na opatření týkající se loďstva, jako je dočasné nebo trvalé ukončení rybolovných činností, jakož i výměna motorů, a měla by být stanovena lhůta, během které lze udělit tuto finanční podporu v případě trvalého ukončení rybolovných činností.
(44)
V souladu se zákazem výmětů, který je součástí společné rybářské politiky, by měl ENRF podporovat investice do plavidel zaměřené na co nejlepší využití nežádoucích úlovků ryb a zhodnocení nedostatečně využívaných složek úlovků. S ohledem na nedostatek zdrojů je nutné maximalizovat hodnotu ulovených ryb, proto by měl ENRF podporovat rovněž investice do plavidel s cílem zvýšit obchodní hodnotu ulovených ryb.
(45)
S vědomím důležitosti rybářských přístavů, míst vykládky a přístřešků by měl ENRF podporovat příslušné investice, zejména zaměřené na zvýšení energetické účinnosti, ochrany životního prostředí, kvality vyložených produktů, a na zvýšení bezpečnosti a zlepšení pracovních podmínek.
(46)
Pro Unii je životně důležité, aby byla dosažena udržitelná rovnováha mezi zdroji pitné vody a jejich využíváním. Proto je třeba přijmout vhodná opatření pro podporu vnitrozemského rybolovu, při současném udržení ekonomické životaschopnosti těchto odvětví.
(47)
V souladu se sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 19. září 2002 nazvaným „Strategie pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury“ a sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 29. dubna 2013 nazvaným „Strategické zásady udržitelného rozvoje akvakultury v EU“, cíli společné rybářské politiky a strategií Evropa 2020 by měl ENRF podporovat ekologicky, ekonomicky a sociálně udržitelný rozvoj odvětví akvakultury.
(48)
S ohledem na možný dopad úniku hospodářských zvířat z oblastí akvakultury na divoké mořské populace by ENRF neměla poskytovat pobídky k chovu geneticky modifikovaných organismů.
(49)
Akvakultura přispívá k růstu a zaměstnanosti v pobřežních a venkovských oblastech. Proto je zásadně důležité, aby byl ENRF přístupný zejména pro malé a střední podniky v odvětví akvakultury a podílel se na uvádění nových chovatelů v oblasti akvakultury do podnikání. Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti akvakultury je nezbytné stimulovat inovace a podnikání. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF inovativní operace, obchodní rozvoj podniků v oblasti akvakultury obecně, včetně nepotravinářské akvakultury a akvakultury na moři, a doplňkové činnosti, jako například cestovní ruch s nabídkou rybaření, environmentální služby týkající se oblasti akvakultury nebo vzdělávací činnosti.
(50)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti činností v oblasti akvakultury je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF celoživotní učení a vytváření sítí povzbuzující šíření znalostí, jakož i poradenské služby napomáhající zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti subjektů.
(51)
S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF strategická rozhodnutí celostátních a regionálních orgánů, především pokud jde o vymezování a mapování zón, jež mohou být pro rozvoj akvakultury považovány za nejvhodnější.
(52)
S cílem podporovat ekologicky, sociálně a hospodářsky udržitelnou akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF činnosti v odvětví akvakultury, které jsou vysoce šetrné k životnímu prostředí, přechod podniků v odvětví akvakultury na environmentální řízení, využití systémů auditu, jakož i přechod na ekologickou akvakulturu. Ve stejném duchu by měl ENRF mít rovněž možnost podporovat akvakulturu poskytující zvláštní environmentální služby.
(53)
S vědomím důležitosti ochrany spotřebitele by mělo být možné z ENRF odpovídajícím způsobem podporovat chovatele s cílem vyloučit či zmírňovat rizika pro zdraví lidí a zvířat, která může chov v oblasti akvakultury vytvářet.
(54)
S poznáním rizik investic do činností akvakultury by ENRF měl mít možnost povzbuzovat bezpečnost podnikání příspěvky k pojištění populací akvakultury, a tím i zajištění příjmů producentů v případě mimořádných výrobních ztrát, zejména v důsledku přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů, náhlých změn kvality vody, chorob nebo škůdců rostlin a zničení výrobních zařízení.
(55)
Vzhledem k tomu, že přístup k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit po řadu let prokazuje svou užitečnost pro podporu rozvoje rybolovu a akvakultury, jakož i venkovských oblastí tím, že bere v potaz potřeby mnoha odvětví pro domácí rozvoj, je nutné poskytovat podporu i nadále a do budoucna ji posilovat.
(56)
V odvětví rybolovu a akvakultury by měl místní rozvoj se zapojením místních komunit podpořit inovační přístupy k vytváření růstu a pracovních míst, zejména poskytnutím přidané hodnoty k produktům rybolovu a diverzifikací místního hospodářství směrem k novým hospodářským činnostem, včetně činností nabízených „modrým růstem“ a širšími námořními odvětvími.
(57)
Udržitelný rozvoj odvětví rybolovu a akvakultury by měl přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020 souvisejícím s podporou sociálního začleňování a snižování chudoby, s vytvářením pracovních míst a také s povzbuzováním inovací na místní úrovni. Mělo by to rovněž přispět k dosažení cíle posilování územní soudržnosti, který je hlavní prioritou zakotvenou ve Smlouvě o fungování EU.
(58)
Komunitně vedený místní rozvoj by měl být založen na přístupu zdola nahoru s využitím místních partnerství, která jsou složena ze zástupců veřejného, soukromého i občanského sektoru a odrážejí přesně složení místní společnosti. Tito místní aktéři mají nejlepší možnosti k tomu, aby vypracovali a prováděli integrované víceodvětvové strategie komunitně vedeného místního rozvoje, které budou plnit potřeby jejich místní rybolovné oblasti. Je důležité zajistit, aby žádná jednotlivá zájmová skupina neměla v rozhodovacích orgánech místních akčních skupin v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“) více než 49 % hlasovacích práv.
(59)
Základním rysem tohoto přístupu je vytváření sítí mezi místními partnerstvími. Spolupráce mezi místními partnerstvími je tedy důležitým rozvojovým nástrojem, který by měl být z ENRF podporován.
(60)
Podpora ENRF rybolovným oblastem by měla být koordinována s podporou místního rozvoje, kterou nabízejí další fondy Unie, a měla by zahrnovat všechny aspekty přípravy a provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje a činnosti skupin FLAG, jakož i náklady na oživení místní oblasti a provoz místního partnerství.
(61)
V zájmu zajištění životaschopnosti odvětví rybolovu a akvakultury na vysoce konkurenčním trhu je nezbytné přijmout ustanovení o poskytnutí podpory na provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (14), a na činnosti zpracování a uvádění na trh prováděné hospodářskými subjekty ve snaze maximalizovat hodnotu produktů rybolovu a akvakultury. Zvláštní pozornost je třeba věnovat podpoře činností, které začleňují činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh nebo představují inovativní procesy nebo metody. Při udělování podpory by měly být upřednostňovány organizace producentů a sdružení organizací producentů. Pokud jde o plány produkce a uvádění produktů na trh, měly by pro podporu být způsobilé pouze tyto organizace a sdružení. Ve snaze přizpůsobit se nové politice zákazu výmětů by měl ENRF podporovat také zpracování nežádoucích úlovků.
(62)
Nařízení (EU) č. 1379/2013 stanoví mechanismus skladování produktů rybolovu určených k lidské spotřebě na podporu větší stability trhu. V zájmu zajištění přechodu z mechanizmů tržní intervence na nové zaměření na plánování a řízení činností produkce a uvádění na trh by do 31. prosince 2018 měla být ukončena veškerá podpora poskytovaná ze strany ENRF.
(63)
S uvědoměním rostoucí konkurence, které jsou vystaveni rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu, by mělo být možné podporovat z ENRF podnikatelské iniciativy, kterými rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu dodávají přidanou hodnotu uloveným rybám, a to zejména zpracováním a přímým prodejem svého úlovku.
(64)
Vzhledem k tomu, že se rybolovné činnosti v nejvzdálenějších regionech Unie potýkají s problémy způsobenými zejména jejich odlehlostí a specifickými klimatickými podmínkami, mělo by být možné zohlednit v rámci ENRF zvláštní obtíže těchto regionů, uznané v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
(65)
Aby bylo možné udržet konkurenceschopnost určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie vůči podobným produktům z jiných regionů Unie, Unie zavedla v roce 1992 opatření k vyrovnání souvisejících dodatečných nákladů v odvětví rybolovu. Opatření vztahující se na období 2007-2013 jsou stanovena v nařízení (ES) č. 791/2007. Je nezbytné i nadále od 1. ledna 2014 poskytovat podporu na vyrovnání dodatečných nákladů lovu, chovu, výroby a pro uvádění některých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie na trh, tak aby toto vyrovnání přispělo k zachování hospodářské životaschopnosti hospodářských subjektů z těchto regionů.
(66)
S ohledem na rozdílné podmínky uvádění na trh v nejvzdálenějších regionech, na výkyvy v odlovu a populacích a na tržní poptávku je třeba ponechat na jednotlivých členských státech, aby stanovily nárok na vyrovnání pro produkty rybolovu, jejich příslušná maximální množství a částku vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených dotčeným členským státům.
(67)
Členské státy by měly být oprávněny určit seznam a množství dotčených produktů rybolovu a výši vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených příslušnému členskému státu. Je rovněž třeba, aby byly oprávněny upravit své plány vyrovnání, pokud to lze odůvodnit měnícími se podmínkami.
(68)
Členské státy by měly stanovit částku vyrovnání ve výši umožňující vhodné vyrovnání dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění nejvzdálenějších regionů. Aby se zabránilo nadměrnému vyrovnání, částka by měla být úměrná dodatečným nákladům, které podpora vyrovnává. Za tímto účelem je také třeba, aby se vzaly v potaz další typy veřejné intervence, které mají dopad na úroveň dodatečných nákladů.
(69)
Je nanejvýš důležité, aby členské státy a hospodářské subjekty měly nezbytné prostředky pro provádění kontrol na vysoké úrovni, a tak zaručit dodržování pravidel společné rybářské politiky a zároveň zabezpečit udržitelné využívání živých vodních zdrojů. Mělo by proto být možné podporovat z ENRF členské státy a provozovatele v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1224/2009 (15). Vytvořením kultury dodržování pravidel by tato podpora měla přispívat k udržitelnému rozvoji.
(70)
V duchu logiky jediného fondu by se v rámci ENRF měla zvýšit podpora poskytovaná na základě nařízení (ES) č. 861/2006 členským státům s ohledem na výdaje vynaložené v souvislosti s prováděním systému Unie pro kontrolu ENRF.
(71)
V souladu s cíli politiky Unie pro kontrolu a vynucování se jako vhodné jeví při používání hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků ke kontrole rybolovu přesně určit minimální dobu, která by poskytovala základ pro podporu v rámci ENRF.
(72)
S ohledem na význam spolupráce mezi členskými státy v oblasti kontroly by mělo být možné poskytovat z ENRF pro tento účel podporu.
(73)
Je třeba přijmout opatření na podporu shromažďování, správy a využívání údajů o rybolovu podle víceletého programu Unie, a to zejména na podporu vnitrostátních programů, správy a využívání údajů pro vědeckou analýzu a provádění společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytovaná členským státům podle nařízení (ES) č. 861/2006 na výdaje vynaložené v souvislosti se shromažďováním, správou a využíváním údajů o rybolovu v rámci ENRF.
(74)
Řádná a účinná rozhodnutí v oblasti řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky by měla být podpořena činnostmi v oblasti výzkumu a spolupráce a poskytováním vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení potřebných pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně biogeograficky citlivých oblastí.
(75)
Rovněž je nutné podporovat spolupráci mezi členskými státy, případně se třetími zeměmi, při shromažďování údajů v rámci stejného moře, jakož i s příslušnými mezinárodními vědeckými subjekty.
(76)
Cílem integrované námořní politiky je podpora udržitelného využívání moří a oceánů a rozvoj koordinovaného, soudržného a transparentního rozhodování ve vztahu k politikám týkajícím se oceánů, moří, ostrovů, pobřežních a nejvzdálenějších regionů a námořních odvětví, jak uvádí sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 nazvané „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“.
(77)
Jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1255/2011, v závěrech Rady, v usneseních Evropského parlamentu a ve stanoviscích Výboru regionů, pro provádění a další rozvoj integrované námořní politiky Unie je potřebné trvalé financování. Očekává se, že rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(78)
ENRF by měl přispět k podpoře všech úrovní integrované námořní správy, zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů a dalšího rozvoje a provádění strategií pro oblasti jednotlivých moří. Tyto strategie jsou zaměřeny na vytvoření integrovaného rámce pro řešení společných problémů v oblastech jednotlivých evropských moří a na posílení spolupráce mezi zúčastněnými stranami s cílem maximalizovat využití finančních nástrojů a fondů Unie a přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie. V této souvislosti mohou opatření a mechanismy zaměřené na lepší spolupráci mezi členskými státy zahrnovat přeshraniční a meziodvětvovou spolupráci mezi námořními službami, např. činnosti v rámci Evropského fóra pro služby pobřežní ochrany, s cílem podporovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů v zájmu dosažení efektivnosti a soudržnosti, a to v rámci stávajících příslušných právních předpisů Unie.
(79)
Je třeba, aby měl ENRF možnost rovněž podporoval další rozvoj nástrojů pro vytváření synergií mezi iniciativami v různých odvětvích s dopadem na moře, oceány a pobřeží. To je případ integrovaného námořního dohledu, jehož cílem je zlepšit námořní situační uvědomování prostřednictvím posílené a bezpečné výměny informací mezi jednotlivými odvětvími. Z ENRF by však neměly být financovány operace související s námořním dohledem spadající do oblasti působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování EU.
(80)
Propojení informačních systémů řízených těmito odvětvími může vyžadovat mobilizaci vlastních mechanismů financování těchto systémů, a to soudržným způsobem a v souladu se Smlouvou o fungování EU. Územní plánování námořních prostor a integrovaná správa pobřežních oblastí zásadním způsobem přispívají k udržitelnému rozvoji mořských a pobřežních oblastí a k dosažení cílů ekosystémového řízení a rozvoje propojení země a moře. Tyto nástroje jsou také důležité pro řízení různých využití našich pobřeží, moří a oceánů s cílem umožnit jejich udržitelný hospodářský rozvoj a podpořit přeshraniční investice, zatímco provádění směrnice 2008/56/ES bude blíže vymezovat hranice udržitelnosti lidských činností majících dopad na mořské prostředí. Dále je nutné zlepšit znalosti mořského světa a povzbuzovat inovace usnadněním shromažďování, svobodného sdílení, šíření a opakovaného využití údajů o stavu oceánů a moří.
(81)
ENRF by měl rovněž podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a konkurenceschopnost v rámci námořních odvětví a pobřežních regionů. Je zvláště důležité rozpoznat regulativní překážky a nedostatky dovedností, které brání růstu v rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětvích, jakož i operace zaměřené na podporu investic do technologických inovací nezbytných pro zlepšení podnikatelského potenciálu mořských a námořních aplikací.
(82)
ENRF by se měl doplňovat a zachovávat soulad s existujícími i budoucími finančními nástroji, které dávají k dispozici Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, k podpoře udržitelného hospodářského, sociálního a územního rozvoje, ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží, k posílení účinnosti spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony, s přihlédnutím ke stanovení pořadí důležitosti a pokroku vnitrostátních a místních projektů. ERNF by měl navazovat na jiné politiky Unie, které mohou zahrnovat námořní prvek, zejména na EFRR, Fond soudržnosti a ESF, jakož i program Horizont 2020 zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (16).
(83)
V úsilí o dosažení cílů společné rybářské politiky na globální úrovni se Unie aktivně podílí na činnosti mezinárodních organizací. Proto je nezbytné, aby Unie přispívala na činnost organizací, které pomáhají zajistit zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů na volném moři a ve vodách třetích zemí. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytnutá mezinárodním organizacím na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(84)
Pro zlepšení správy v rámci společné rybářské politiky a zajištění účinného fungování poradních sborů je nezbytné, aby poradním sborům bylo poskytnuto dostatečné a trvalé financování, které by jim umožnilo účinně vykonávat jejich poradní roli v rámci společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla podpora poskytnutá poradním sborům v rámci ENRF nahradit podporu poskytovanou regionálním poradním sborům na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(85)
Je potřeba, aby ENRF formou technické pomoci usnadnil provádění operačního programu a mimo jiné podporoval inovativní přístupy a postupy umožňující jednoduché a transparentní provádění. Technická pomoc by měla zahrnovat také vytvoření evropské sítě skupin FLAG se zaměřením na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a podporu spolupráce mezi místními partnerstvími.
(86)
V zájmu dobrého pracovního partnerství a náležité podpory ze strany Unie je třeba zajistit co nejširší informovanost o podpoře Unie a její publicitu. Orgány odpovědné za řízení pomoci by měly být rovněž odpovědné za tato hlediska informovanosti a publicity i za průběžné informování Komise o příslušných přijatých opatřeních.
(87)
V souvislosti se všemi operacemi financovanými na základě tohoto nařízení, a to jak v rámci sdíleného, tak přímého řízení, je nezbytné zajistit ochranu finančních zájmů Unie řádným uplatňováním příslušných právních předpisů týkajících se ochrany těchto zájmů a náležitou kontrolou prováděnou členskými státy a Komisí.
(88)
Aby bylo možné řešit specifické podmínky společné rybářské politiky uvedené v nařízení (EU) č. 1380/2013 a přispívat k dodržování pravidel společné rybářské politiky, měla by být stanovena další ustanovení k pravidlům o přerušení platební lhůty stanoveným v nařízení (EU) č. 1303/2013. Pokud členský stát nebo subjekt nedodržel své povinnosti v rámci společné rybářské politiky nebo má-li Komise důkazy naznačující toto nedodržení, Komise by měla mít možnost v rámci preventivního opatření přerušit platby.
(89)
Aby se zabránilo zjevnému riziku vyplácení nezpůsobilých výdajů, Komise by měla mít kromě možnosti přerušení platební lhůty také možnost pozastavit platby v případě závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky členským státem.
(90)
Operační programy by měl být předmětem monitorování a hodnocení s cílem zlepšit jejich kvalitu a prokázat jejich splnění. Komise by měla vytvořit rámec pro společný systém monitorování a hodnocení, mimo jiné zajišťující, že příslušné údaje budou k dispozici včas. V této souvislosti je třeba, aby byl určen seznam ukazatelů a aby Komise vypracovala posouzení dopadů politiky ENRF ve vztahu ke specifickým cílům.
(91)
Odpovědnost za monitorování provádění operačního programu by měl společně nést řídící orgán a monitorovací výbor zřízený pro tento účel. K tomu by měly být určeny příslušné pravomoci řídícího orgánu a monitorovacího výboru. Monitorování operačního programu by mělo zahrnovat vypracování výroční zprávy o provádění, která se zasílá Komisi.
(92)
Aby se zlepšila dostupnost a transparentnost informací o možnostech financování a příjemcích podpory, měly by být v každém členském státě zpřístupněny jediné internetové stránky nebo internetový portál poskytující informace o operačním programu, včetně seznamu operací podporovaných v rámci každého operačního programu. Příslušné internetové stránky všech členských států by měly být přístupné rovněž z jediné oficiální webové stránky Unie, aby byl občanům z různých členských států usnadněn přístup k informacím zveřejňovaným členskými státy. Tyto informace by měly široké veřejnosti a zejména daňovým poplatníkům Unie poskytovat pochopitelnou, jasnou a konkrétní představu o tom, jak se vynakládají finanční prostředky Unie v rámci ENRF. Kromě tohoto cíle by mělo zveřejnění příslušných údajů sloužit k účelu další propagace možnosti žádat o finanční prostředky Unie. Aniž je dotčeno používání směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (17), může toto zveřejnění v souladu s vnitrostátními právními předpisy zahrnovat jména fyzických osob.
(93)
Za účelem doplnění a změn některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o určení doby trvání a příslušných počátečních nebo koncových dat doby ve vztahu ke kritériím přípustnosti žádostí, upravení procentuálních podílů týkajících se orientačního rozdělení finančních prostředků mezi cíle v rámci přímého řízení, vymezení způsobilých operací a nákladů pro investice do rybářských plavidel nebo jednotlivých zařízení, týkající se hygienických, zdravotních, bezpečnostních nebo pracovních podmínek, definice způsobilých nákladů podle opatření na ochranu a obnovu mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností, vymezení nákladů způsobilých pro podporu investic do zařízení nebo rybářských plavidel zaměřených na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel, vymezení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních obtíží nejvzdálenějších regionů, vymezení případů nedodržení ze strany členských států, jež mohou způsobit přerušení platební lhůty nebo pozastavení plateb, vymezení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, jakož i kritérií pro používání finančních oprav na základě paušálních sazeb nebo extrapolace a vymezení obsahu a vytvoření rámce společného systému monitorování a hodnocení.
(94)
Pro usnadnění hladkého přechodu ze systému zavedeného nařízením (ES) č. 1198/2006 na systém zavedený tímto nařízením by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU v souvislosti se stanovením přechodných ustanovení.
(95)
Při přijímání aktů v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení je obzvláště důležité, aby Komise vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(96)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení ročního rozpisu celkových zdrojů, které jsou k dispozici pro závazky v rámci sdíleného řízení, v členění podle členských států, schválení operačních programů a jejich změn, schválení pracovních plánů pro shromažďování údajů, schválení ročních pracovních programů týkajících se technické pomoci z podnětu Komise, konstatování toho, že existují důkazy poukazující na nedodržení povinností v rámci společné rybářské politiky, konstatování toho, že členský stát nesplnil své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, úplné nebo částečné pozastavení vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu a provedení finanční opravy zrušením celé podpory Unie na operační program nebo její části. Komise by měla přijímat tyto prováděcí akty bez použití nařízení (EU) č. 182/2011.
(97)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být rovněž svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o předkládání jednotlivých částí operačního programu, jednací řád, formát a časové rozvrhy týkající se schvalování a předkládání operačního programu a jeho změn, roční pracovní program podle kapitol I a II hlavy VI, podobu plánu vyrovnání pro nejvzdálenější regiony, použití různých procentních bodů míry veřejné podpory, vzor, který má být členskými státy použit při předkládání finančních údajů Komisi, stanovení zvláštních ukazatelů pro priority Unie, pravidla pro informace zasílané členskými státy a údaje a synergie mezi možnými zdroji údajů, formu a předkládání výroční zprávy o provádění a jednotlivé části, které mají být zahrnuty do předběžných hodnocení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011 a měl by být použit přezkumný postup.
(98)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být dále svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí skutečných priorit Unie pro vynucování a kontrolu, zahrnující podrobnosti o případných změnách těchto priorit, stanovení pravidel pro předkládání údajů poskytovaných řídícími orgány, technické vlastnosti informací a propagační opatření pro danou operaci a pokyny pro vytvoření znaku a určení standardních barev. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. V zájmu zajištění jednoduššího a rychlejšího postupu by měl být použit poradní postup.
(99)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být s ohledem strukturální obtíže, s nimiž se členské státy potýkají při rozvoji odvětví rybolovu, akvakultury a námořního odvětví, jakož i z důvodu omezených finančních prostředků členských států, dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu a dopadu operací, které mají být financovány v rámci operačních programů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(100)
Režim podpory uvedený v tomto nařízení nahrazuje režimy podpory zřízené nařízením (ES) č. 2328/2003, nařízením (ES) č. 861/2006, nařízením (ES) č. 1198/2006, nařízením (ES) č. 791/2007, nařízením (EU) č. 1255/2011 a článkem 103 nařízení (ES) č. 1224/2009. Uvedená nařízení a ustanovení by proto měla být zrušena s účinkem od 1. ledna 2014. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1198/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013.
(101)
Je vhodné uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s dobou použitelnosti nařízení (EU) č. 1303/2013. Toto nařízení by se proto mělo použít od 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení vymezuje finanční opatření Unie pro provádění:
a)
společné rybářské politiky;
b)
příslušných opatření týkajících se mořského práva;
c)
udržitelného rozvoje rybolovných a akvakulturních oblast a vnitrozemského rybolovu; a
d)
integrované námořní politiky.
Článek 2
Územní působnost
Toto nařízení se vztahuje na operace prováděné na území Unie, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
Článek 3
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, se použijí definice uvedené v článku 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, článku 5 nařízení (EU) č. 1379/13, článku 4 nařízení (ES) č. 1224/2009 a článku 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„společným prostředím pro sdílení informací“ síť systémů s decentralizovanou strukturou, vyvinutá pro účely výměny informací mezi jednotlivými uživateli za účelem zlepšení situační informovanosti o činnostech na moři;
2)
„meziodvětvovými operacemi“ ty iniciativy, které jsou vzájemně výhodné pro různá odvětví nebo odvětvové politiky, jak jsou uvedeny ve Smlouvě o fungování EU, a kterých není možné zcela dosáhnout prostřednictvím opatření zahrnutých v příslušných oblastech politiky;
3)
„systémem pro elektronické zaznamenávání a hlášení“ systém pro elektronické zaznamenávání a předávání údajů podle nařízení (ES) č. 1224/2009;
4)
„Evropskou námořní sítí pro pozorování a sběr dat“ síť, která začleňuje příslušné vnitrostátní námořní programy pro pozorování a shromažďování údajů do společného a přístupného evropského zdroje;
5)
„rybolovnou a akvakulturní oblastí“ oblast, která zahrnuje pobřeží moře, břehy řeky či jezera nebo rybníky či povodí, s významnou úrovní zaměstnanosti v odvětví rybolovu nebo akvakultury, která je ze zeměpisného, hospodářského a sociálního hlediska funkčně stejnorodá a jež byla jako taková označena členským státem;
6)
„rybářem“ každá osoba, která provozuje komerční rybolov, jak je chápán členským státem;
7)
„vnitrozemským rybolovem“ rybolovné činnosti provozované pro obchodní účely ve vnitrozemských vodách prostřednictvím plavidel nebo jiných zařízení včetně zařízení používaných pro rybolov pod ledem;
8)
„integrovaným řízením pobřežních zón“ strategie a opatření, jaké jsou například uvedeny v doporučení Evropského parlamentu a Rady 2002/413/ES (18);
9)
„integrovanou námořní správou“ se rozumí koordinované řízení všech odvětvových politik na úrovni Unie týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů;
10)
„integrovanou námořní politikou“ politika Unie, jejímž cílem je podpořit koordinované a soudržné rozhodování za účelem maximalizace udržitelného rozvoje, hospodářského růstu a sociální soudržnosti členských států a zejména pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionů v Unii, jakož i námořních odvětví, a to prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce;
11)
„integrovaným námořním dohledem“ iniciativa Unie, jejímž cílem je zvýšit efektivitu a účelnost činností dohledu v evropských mořích prostřednictvím výměny informací a spolupráce napříč odvětvími a hranicemi;
12)
„územním plánováním námořních prostor“ proces, kterým příslušné orgány členských států analyzují a organizují lidské činnosti v mořských oblastech za účelem dosažení ekologických, ekonomických a sociálních cílů;
13)
„opatřením“ se rozumí soubor operací;
14)
„drobným pobřežním rybolovem“ rybolov prováděný rybářskými plavidly o celkové délce menší než 12 metrů, která nepoužívají vlečná rybolovná zařízení uvedená v tabulce 3 v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 (19);
15)
„plavidly provozovanými výlučně ve vnitrozemských vodách“ se rozumí plavidla zabývající se obchodním rybolovem ve vnitrozemských vodách, která nejsou zahrnuta do rejstříku rybářského loďstva Unie.
HLAVA II
OBECNÝ RÁMEC
KAPITOLA I
Zřízení Evropského námořního a rybářského fondu a jeho cíle
Článek 4
Zřízení
Zřizuje se Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).
Článek 5
Cíle
ENRF přispívá k dosahování těchto cílů:
a)
podpora rybolovu a akvakultury, jež jsou konkurenceschopné, ekologicky udržitelné, hospodářsky životaschopné a sociálně odpovědné;
b)
podpora provádění společné rybářské politiky;
c)
podpora vyváženého a komplexního územního rozvoje rybolovných a akvakulturních oblastí;
d)
posilováním rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie, a to způsobem doplňujícím politiku soudržnosti a společnou rybářskou politiku;
Sledování těchto cílů nesmí vést ke zvyšování rybolovné kapacity.
Článek 6
Priority Unie
ENRF přispívá ke strategii Evropa 2020 a k provádění společné rybářské politiky. Naplňuje níže uvedené priority Unie v oblasti udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury a souvisejících činností, které odrážejí příslušné tematické cíle uvedené v nařízení (EU) č. 1303/2013:
1)
Podpora environmentálně udržitelného, inovativního a konkurenceschopného rybolovu založeného na znalostech a účinně využívajícího zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí včetně předcházení nežádoucím úlovkům a jejich co nejvýraznějšího možného omezení;
b)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a ekosystémů;
c)
zajištění rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými právy;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků zabývajících se rybolovem včetně drobného pobřežního loďstva a zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek;
e)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací včetně zvyšování energetické účinnosti a předávání znalostí;
f)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
2)
Podpora environmentálně udržitelné, inovativní a konkurenceschopné akvakultury založené na znalostech a účinně využívající zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací a předávání znalostí;
b)
zlepšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků akvakultury včetně zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek, zejména v případě malých a středních podniků;
c)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a posílení ekosystémů souvisejících s akvakulturou a podpora akvakultury účinně využívající zdroje;
d)
podpora akvakultury s vysokou úrovní ochrany životního prostředí, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a veřejného zdraví a bezpečnosti;
e)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
3)
Podpora provádění společné rybářské politiky sledováním těchto specifických cílů:
a)
zdokonalení a poskytování vědeckých poznatků, jakož i zlepšení shromažďování údajů a jejich správy;
b)
poskytnutí podpory pro monitorování, kontroly a vynucování, posílení institucionální kapacity a efektivní veřejné správy, aniž by se zvýšila administrativní zátěž;
4)
Zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti sledováním tohoto specifického cíle: podpora hospodářského růstu, sociálního začleňování a vytváření pracovních míst a podpora uplatnitelnosti na trhu práce a mobility pracovních sil v pobřežních a vnitrozemských komunitách závislých na rybolovu a akvakultuře, včetně diverzifikace činností v rámci odvětví rybolovu a do dalších odvětví námořního hospodářství.
5)
Podpora uvádění na trh a zpracování sledováním těchto specifických cílů:
a)
zlepšování organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury;
b)
podpora investic do odvětví zpracování a uvádění na trh.
6)
Podpora provádění integrované námořní politiky.
KAPITOLA II
Sdílené a přímé řízení
Článek 7
Sdílené a přímé řízení
1. Opatření, na něž se vztahuje hlava V, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou sdíleného řízení mezi Unií a členskými státy a společná pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Opatření, na něž se vztahuje hlava VI, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou přímého řízení.
KAPITOLA III
Obecné zásady pomoci v rámci sdíleného řízení
Článek 8
Státní podpora
1. Aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, použijí se pro podporu poskytovanou členskými státy podnikům v odvětví rybolovu a akvakultury články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU.
2. Články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU se však nepoužijí na platby uskutečněné členskými státy podle tohoto nařízení a v souladu s ním, které spadají do působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU.
3. Vnitrostátní předpisy zavádějící financování z veřejných prostředků, které přesahuje ustanovení tohoto nařízení týkající se plateb uvedených v odstavci 2, se posuzují jako celek na základě odstavce 1.
4. U produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU, na něž se vztahují její články 107, 108 a 109, může Komise v souladu s článkem 108 Smlouvy o fungování EU schválit v nejvzdálenějších regionech uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU provozní podporu v odvětví produkce, zpracování a uvádění těchto produktů na trh, aby se tím zmírnily zvláštní obtíže zemědělské produkce v uvedených regionech způsobené odlehlostí, ostrovní povahou a vzdálenou polohou.
Článek 9
Zvláštní předběžné podmínky
Pro ENRF se použijí zvláštní předběžné podmínky uvedené v příloze IV.
KAPITOLA IV
Přípustnost žádostí a nezpůsobilé operace
Článek 10
Přípustnost žádostí
1. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné pro podporu z ENRF v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel:
a)
dopustil závažného porušení předpisů podle článku 42 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (20) nebo čl. 90 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009;
b)
podílel na provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených na unijním seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí určených jako nespolupracující třetí země podle článku 33 uvedeného nařízení;
c)
dopustil závažných porušení pravidel společné rybářské politiky určených takto v jiných právních aktech přijatých Evropským parlamentem a Radou; nebo
d)
dopustil kteréhokoli z trestných činů uvedených v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES (21), pokud je podána žádost o podporu podle hlavy V kapitoly II tohoto nařízení.
2. Příjemce po podání žádosti musí nadále splňovat podmínky uvedené v odst. 1 písm. a) až d) po celou dobu provádění operace a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby tomuto příjemci.
3. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel dopustil podvodu podle definice v článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (22) v rámci Evropského rybářského fondu nebo ENRF.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o:
a)
určení doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku, která musí být přiměřená povaze, závažnosti, době trvání a opakování závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a která nesmí být kratší než jeden rok;
b)
určení příslušných počátečních nebo koncových dat doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku.
5. Členské státy požadují, aby provozovatelé podávající žádost v rámci ENRF poskytli řídícímu orgánu podepsané prohlášení potvrzující, že splňují kritéria uvedená v odstavci 1 tohoto článku a že se v rámci Evropského námořního fondu nebo ENRF nedopustili podvodu, jak uvádí odstavec 3 tohoto článku. Členské státy před schválením operace ověří pravdivost tohoto prohlášení na základě informací dostupných podle vnitrostátního rejstříku porušení předpisů uvedeného v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo na základě jiných dostupných údajů.
Pro účely prvního pododstavce členský stát poskytne na žádost jiného členského státu informace obsažené ve svém vnitrostátním rejstříku porušení předpisů, jak je uvedeno v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 11
Nezpůsobilé operace
V rámci ENRF nejsou způsobilé tyto operace:
a)
operace zvyšující rybolovnou kapacitu plavidla nebo zařízení zvyšující schopnost plavidla vyhledat ryby;
b)
stavba nových rybářských plavidel nebo dovoz rybářských plavidel;
c)
dočasné nebo trvalé zastavení rybolovných činností, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak;
d)
průzkumný rybolov;
e)
převod vlastnictví podniku;
f)
přímé vysazování ryb, pokud není výslovně stanoveno jako opatření na ochranu v právním předpisu Unie, nebo v případě experimentálního vysazování ryb.
HLAVA III
FINANČNÍ RÁMEC
Článek 12
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy V tohoto nařízení se plní v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy VI tohoto nařízení plní přímo Komise v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (23).
3. Jakékoliv zrušení celého rozpočtového závazku v rámci přímého řízení nebo jeho části Komisí musí být v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a případně s článkem 123 tohoto nařízení.
4. V souladu s články 30 a 53 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se použije zásada řádného finančního řízení.
Článek 13
Rozpočtové prostředky v rámci sdíleného řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení, činí 5 749 331 600 EUR v běžných cenách v souladu s ročním rozpisem stanoveným v příloze II.
2. Částka 4 340 800 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na udržitelný rozvoj rybolovu, akvakultury a rybolovných oblastí, na uvádění na trh a zpracování a na technickou pomoc z podnětu členských států podle kapitol I, II, III, IV a VII hlavy V, s výjimkou článku 67.
3. Částka 580 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na kontrolní a vynucovací opatření podle článku 76.
4. Částka 520 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na shromažďování údajů podle článku 77.
5. Částka 192 500 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na vyrovnání pro nejvzdálenější regiony podle kapitoly V hlavy V. Toto vyrovnání nepřekročí za rok:
a)
6 450 000 EUR pro Azory a Madeiru,
b)
8 700 000 EUR pro Kanárské ostrovy,
c)
12 350 000 EUR pro francouzské nejvzdálenější regiony uvedené v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
6. Částka 44 976 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na podporu skladování podle článku 67.
7. Částka 71 055 600 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na opatření týkající se integrované námořní politiky podle kapitoly VIII hlavy V.
8. Členské státy mají možnost využívat zaměnitelně finanční prostředky dostupné podle odstavců 3 a 4.
Článek 14
Rozpočtové prostředky v rámci přímého řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení podle kapitoly I a III hlavy VI, činí 647 275 400 EUR v běžných cenách.
2. Pro účely hlavy VI kapitol I a II je orientační rozdělení finančních prostředků mezi cíle uvedené v článcích 82 a 85 stanoveno v příloze III.
3. Komise se může od orientačních procentuálních podílů uvedených v odstavci 2 v jednotlivých případech odchýlit maximálně o 5 % hodnoty finančního krytí.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o úpravy procentuálních podílů stanovených v příloze III.
Článek 15
Přezkum v polovině období
Komise přezkoumá provádění hlavu VI kapitoly I a II včetně potřeby úprav orientačního rozdělení finančních prostředků stanoveného v příloze III a do 30. června 2017 předloží Evropskému parlamentu a Radě průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a kvalitativních a kvantitativních aspektech ERNF.
Článek 16
Finanční rozdělení pro sdílené řízení
1. Prostředky dostupné pro závazky členských států uvedené v čl. 13 odst. 2 až 7 pro období 2014 až 2020 v souladu s tabulkou v příloze II jsou stanoveny na základě těchto objektivních kritérií:
a)
pokud jde o hlavu V, s výjimkou článků 76 a 77:
i)
úroveň zaměstnanosti v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně zaměstnanosti v oblasti souvisejícího zpracování,
ii)
úroveň produkce v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně souvisejícího zpracování, a
iii)
podíl drobného pobřežního rybářského loďstva v rámci rybářského loďstva;
b)
pokud jde o články 76 a 77:
i)
rozsah kontrolních úkolů dotčeného členského státu, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu a velikosti mořské oblasti, která má být kontrolována, objemu vykládek a hodnoty dovozu ze třetích zemí;
ii)
dostupné prostředky pro kontrolu vzhledem k rozsahu kontrolních úkolů členského státu, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k počtu kontrol provedených na moři a inspekcí vykládek;
iii)
rozsah úkolů dotčeného členského státu týkajících se shromažďování údajů, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu, objemu vykládek a velikosti produkce akvakultury, rozsahu činností vědeckého sledování na moři a počtu průzkumů, jichž se členský stát účastní, a
iv)
dostupné zdroje pro sběr údajů ve srovnání s rozsahem úkolů členského státu týkajících se shromažďování údajů, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k lidským zdrojům a technickým prostředkům potřebným k provádění vnitrostátního programu odběru vzorků pro shromažďování údajů.
c)
pokud jde o všechna opatření, historická rozdělení finančních prostředků podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historická spotřeba podle nařízení (ES) č. 861/2006.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí, kterým se stanoví roční rozpis celkových zdrojů v členění podle členských států.
HLAVA IV
PROGRAMOVÁNÍ
KAPITOLA I
Programování opatření financovaných v rámci sdíleného řízení
Článek 17
Příprava operačních programů
1. Každý členský stát vypracuje jediný operační program pro provádění priorit Unie stanovených v článku 6, které mají být spolufinancovány z ENRF.
2. Členský stát stanoví operační program v úzké spolupráci s partnery uvedenými v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pro část operačního programu uvedeného v čl. 18 odst. 1 písm. o) Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme do 31. května 2014 konkrétní priority Unie pro politiku vynucování a kontroly. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 18
Obsah operačního programu
1. Kromě prvků uvedených v článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 operační program obsahuje:
a)
analýzu situace z hlediska silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb a určení potřeb, které je nutno řešit v dané zeměpisné oblasti, případně i včetně přímoří, na niž se program vztahuje.
Analýza se soustředí na příslušné priority Unie stanovené v článku 6 tohoto nařízení, a případně musí být v souladu s víceletým národním strategickým plánem pro akvakulturu uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013, a na pokrok v dosahování dobrého stavu prostředí vypracováním a prováděním strategie pro mořské prostředí podle článku 5 směrnice 2008/56/ES. Specifické potřeby týkající se pracovních míst, životního prostředí, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a podpory inovací jsou posuzovány ve vztahu k prioritám Unie, s cílem nalézt nejvhodnější odpovědi na úrovni jednotlivých priorit týkajících se příslušných oblastí;
b)
popis strategie ve smyslu článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 dokládající, že:
i)
pro jednotlivé priority Unie zahrnuté v programu jsou stanoveny vhodné cíle na základě společných ukazatelů uvedených v článku 109 tohoto nařízení;
ii)
výběr příslušných opatření vyplývá logicky z jednotlivých priorit Unie zvolených v příslušném programu, přičemž se zohlední závěry předběžného hodnocení a analýzy podle písmene a) tohoto odstavce. V případě opatření za účelem trvalého zastavení rybolovných činností podle článku 34 tohoto nařízení popis strategie zahrnuje cíle a opatření, jež mají být přijata, v zájmu snížení rybolovné kapacity v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 1380/2013. Rovněž se uvede popis metody pro výpočet prémie udělované podle článků 33 a 34 tohoto nařízení;
iii)
přidělení finančních prostředků na priority Unie zahrnuté v programu je odůvodnitelné a dostačuje k dosažení stanovených cílů;
c)
případně konkrétní potřeby oblastí Natura 2000, zavedených směrnicí Rady 92/43/EHS (24) a příspěvek programu ke zřízení ucelené sítě oblastí obnovy rybích populací podle článku 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
d)
posouzení konkrétních předběžných podmínek uvedených v článku 9 a příloze IV tohoto nařízení a v případě potřeby opatření uvedená v čl. 19 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013;
e)
popis výkonnostního rámce ve smyslu článku 22 a přílohy II nařízení (EU) č. 1303/2013;
f)
seznam vybraných opatření, uspořádaných podle priorit Unie;
g)
seznam kritérií používaných pro výběr rybolovných a akvakulturních oblastí podle hlavy V kapitoly III;
h)
seznam výběrových kritérií pro komunitně vedené strategie místního rozvoje podle hlavy V kapitoly III;
i)
v členských státech, kde lze více než 1 000 plavidel považovat za plavidla pro drobný pobřežní rybolov, akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu;
j)
požadavky na hodnocení a plán hodnocení podle článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a opatření, která mají být přijata pro řešení zjištěných potřeb;
k)
finanční plán, který má být navržen s ohledem na článek 20 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v souladu s prováděcím aktem Komise podle čl. 16 odst. 2 tohoto nařízení a který zahrnuje:
i)
tabulku uvádějící celkový příspěvek ENRF plánovaný na každý rok,
ii)
tabulku uvádějící použitelné prostředky ENRF a míru spolufinancování v rámci priorit Unie stanovených v článku 6 tohoto nařízení, jakož i technickou pomoc; odchylně od obecného pravidla stanoveného v čl. 94 odst. 2 tohoto nařízení tato tabulka případně uvádí samostatně prostředky ENRF a míry spolufinancování, které se použijí pro podporu uvedenou v článcích 33 a 34, čl. 41 odst. 2, článcích 67 a 70, čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l), čl. 76 odst. 2 písm. e) a článku 77 tohoto nařízení.
l)
informace o doplňkovosti a koordinaci s fondy ESI a jinými příslušnými finančními nástroji Unie a členských států;
m)
prováděcí opatření k operačnímu programu včetně:
i)
určení orgánů uvedených v článku 123 nařízení (EU) č. 1303/2013 a pro informaci stručný popis systému řízení a kontroly;
ii)
popisu příslušných úloh místních akčních skupin v oblasti rybolovu (FLAG), řídícího orgánu nebo určeného subjektu pro veškeré úkoly v oblasti provádění komunitně vedené strategie místního rozvoje;
iii)
popisu postupů monitorování a hodnocení, jakož i obecného složení monitorovacího výboru uvedeného v článku 48 nařízení (EU) č. 1303/2013;
iv)
ustanovení k zajištění propagace programu v souladu s článkem 119 tohoto nařízení;
n)
seznam partnerů podle článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výsledky konzultace s partnery;
o)
pro cíl zajištění zvýšené úrovně dodržování pravidel prostřednictvím kontroly uvedené v čl. 6 bodu 3 písm. b) a v souladu se skutečnými prioritami přijatými Komisí podle čl. 17 odst. 3:
i)
seznam subjektů, které provádějí systém kontroly, inspekce a vynucování, a stručný popis jejich dostupných lidských a finančních zdrojů pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu a jejich hlavní dostupné vybavení pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu, zejména počet lodí, letadel a vrtulníků,
ii)
hlavní cíle kontrolních opatření, která se mají provádět, s využitím ukazatelů dopadu, které budou stanoveny v souladu s článkem 109,
iii)
specifické cíle, kterých má být dosaženo v souladu s prioritami Unie podle článku 6, a podrobný popis podle kategorie po celé programové období;
p)
za účelem shromažďování údajů pro udržitelné řízení rybolovu podle čl. 6 bodu 3 písm. a) a v souladu s víceletým programem Unie uvedeným v článku 3 nařízení (ES) č. 199/2008:
i)
popis činností shromažďování údajů v souladu s čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013;
ii)
popis postupů pro ukládání údajů, správy a využívání údajů;
iii)
popis způsobilosti pro dosahování řádného finančního a administrativního řízení shromážděných údajů;
Část operačního programu uvedená v písmenu p) je doplněna v souladu s článkem 21 tohoto nařízení.
2. Operační program zahrnuje metody pro výpočet zjednodušených nákladů podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 a dodatečných nákladů nebo ztráty příjmů v souladu s článkem 96 tohoto nařízení a metodu pro výpočet vyrovnání podle příslušných kritérií stanovených pro každou z využitých činností podle čl. 40 odst. 1 a článků 53, 54 a 55, čl. 56 odst. 1 písm. f) a článku 67 tohoto nařízení. V případě potřeby jsou zahrnuty rovněž informace o předběžných platbách pro skupiny FLAG podle článku 62 tohoto nařízení.
3. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro prezentaci jednotlivých částí popsaných v odstavcích 1 a 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 19
Schválení operačního programu
1. S výhradou článku 29 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí operační program.
2. Pro účely přijetí prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 tohoto článku Komise přezkoumá, zda opatření uvedená v čl. 18 odst. 1 písm. b) bodu ii) mohou skutečně odstranit zjištěnou nadměrnou kapacitu.
Článek 20
Změna operačního programu
1. Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí změnu operačního programu.
2. V zájmu přizpůsobení se vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly může Komise přijmout každé dva roky prováděcí akty, jimž upřesní veškeré změny priorit Unie v oblasti politiky vynucování a kontroly uvedené v čl. 17 odst. 3 a odpovídajících způsobilých operací, které je třeba upřednostnit. Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
3. Členské státy mohou předložit změnu svých operačních programů s ohledem na nové priority stanovené v prováděcích aktech uvedených v odstavci 2 tohoto článku. V souladu se zásadou proporcionality se pro tyto změny operačních programů použije zjednodušený postup přijatý v souladu s čl. 22 odst. 2.
Článek 21
Pracovní plány pro shromažďování údajů
1. Pro účely použití čl. 18 odst. 1 písm. p) tohoto nařízení předloží členské státy elektronicky Komisi pracovní plány shromažďování údajů podle čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 199/2008, a to do 31. října roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu, ledaže dosud platí stávající plán, v kterémžto případě o tom uvědomí Komisi. Obsah těchto plánů musí být v souladu s čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž schválí pracovní plány uvedené v odstavci 1, do 31. prosince roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu.
Článek 22
Pravidla týkající se postupů a harmonogramů
1. Komise může přijmout prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro postupy, formu a časové plány pro:
a)
schvalování operačních programů,
b)
předkládání a schvalování návrhů změn operačních programů včetně jejich vstupu v platnost a četnosti předkládání během programového období,
c)
předkládání a schvalování návrhů změn podle čl. 20 odst. 3,
d)
předkládání pracovních plánů pro shromažďování údajů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Postupy a časové plány budou zjednodušeny v případě:
a)
změny operačních programů týkající se převodu finančních prostředků mezi prioritami Unie za podmínky, že nepřekračují 10 % částky přidělené na příslušnou prioritu Unie;
b)
změny operačních programů týkající se zavedení nebo zrušení opatření nebo typů příslušných operací a souvisejících informací a ukazatelů;
c)
změny operačních programů týkající se změn v popisu opatření včetně změn podmínek způsobilosti;
d)
změn uvedených v čl. 20 odst. 3, jakož i v případě dalších změn části operačního programu uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. n).
3. Odstavec 2 se nepoužije na opatření uvedená v článcích 33, 34 a v čl. 41 odst. 2.
KAPITOLA II
Programování opatření financovaných v rámci přímého řízení
Článek 23
Roční pracovní program
1. Pro účely provádění hlavy VI přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní programy v souladu s cíli stanovenými v těchto kapitolách. V případě kapitol I a II hlavy VI se tyto prováděcí akty přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Roční pracovní programy zahrnují:
a)
popis financovaných činností a cíle, jež jednotlivé činnosti sledují, které musí být v souladu s cíli stanovenými v článcích 82 a 85. Obsahuje také určení částky přidělené na každou činnost, orientační harmonogram provádění, jakož i informace o provádění těchto činností;
b)
pro granty a související opatření základní hodnotící kritéria, která se stanoví tak, aby bylo možno co nejlépe dosáhnout cílů sledovaných operačním programem, a maximální míru spolufinancování;
HLAVA V
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Udržitelný rozvoj rybolovu
Článek 24
Specifické cíle
Podpora v rámci této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 1.
Článek 25
Obecné podmínky
1. Majitel rybářského plavidla, který obdržel podporu podle této kapitoly, nepřevede toto plavidlo mimo Unii po dobu nejméně pěti let ode dne, kdy byla tato podpora příjemci skutečně vyplacena. Pokud by bylo plavidlo v průběhu tohoto období převedeno, vybere členský stát neoprávněně vyplacené částky určené na provoz zpět, a to v poměrné výši odpovídající období, během něhož nebyla podmínka stanovená v první větě tohoto odstavce splněna.
2. Provozní náklady nejsou způsobilé, pokud v této kapitole není výslovně stanoveno jinak.
3. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v článcích 33 a 34 a výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů podle článku 41 nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
6 000 000 EUR, nebo
b)
15 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
4. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v čl. 29 odst. 4 nepřekročí 5 % finanční podpory Unie přidělené jednotlivým členským státům.
5. Podpora majitelům plavidel udělená podle článku 33 se odečte od podpory udělené majitelům plavidel podle článku 34 na totéž plavidlo.
Článek 26
Inovace
1. Za účelem povzbuzení inovací v oblasti rybolovu může ENRF podporovat projekty zaměřené na vývoj nebo zavádění nových nebo podstatně zdokonalených produktů a vybavení, nových nebo zdokonalených postupů a technik, nových nebo zdokonalených řídicích a organizačních systémů, a to i na úrovni zpracování a uvádění na trh.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem nebo Unií. Tento vědecký nebo technický subjekt ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 27
Poradenské služby
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti provozovatelů a s cílem podpořit udržitelný rybolov může ENRF podporovat:
a)
studie proveditelnosti a poradenské služby posuzující životaschopnost projektů potenciálně způsobilých pro podporu podle této kapitoly;
b)
poskytování odborných doporučení v oblasti environmentální udržitelnosti, se zaměřením na omezení a pokud možno odstranění negativních dopadů rybolovných činností na mořské, suchozemské a sladkovodní ekosystémy;
c)
poskytování odborného poradenství v oblasti obchodních a marketingových strategií.
2. Studie proveditelnosti, poradenské služby a poradenství podle odstavce 1 jsou poskytovány vědeckými, akademickými, odbornými nebo technickými subjekty nebo subjekty poskytujícími ekonomické poradenství s požadovanými pravomocemi.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje provozovatelům, organizacím rybářů, včetně organizací producentů nebo veřejnoprávních subjektů.
4. Pokud podpora podle odstavce 1 nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
Článek 28
Partnerství mezi vědci a rybáři
1. S cílem podpořit předávání znalostí mezi vědci a rybáři může ENRF podporovat:
a)
vytváření sítí, dohod o partnerství či sdružení mezi jedním nebo více nezávislými vědeckými subjekty a rybáři nebo jednou nebo více organizacemi rybářů, a to s případnou účastí technických subjektů;
b)
činnosti prováděné v rámci sítí, dohod o partnerství či sdružení vytvořených v souladu s písmenem a).
2. Činnosti uvedené v odst. 1 písm. b) mohou zahrnovat činnosti v oblasti shromažďování a správy údajů, studie, pilotní projekty, šíření znalostí a výsledků výzkumu, semináře a osvědčené postupy.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 může být poskytnuta veřejnoprávním subjektům, rybářům, organizacím rybářů, skupinám FLAG a nevládním organizacím.
Článek 29
Podpora lidského kapitálu, tvorby pracovních míst a sociálního dialogu
1. S cílem podpořit lidský kapitál, tvorbu pracovních míst a sociální dialog může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, společné projekty, šíření poznatků ekonomické, technické, regulační nebo vědecké povahy a inovačních postupů a osvojování nových odborných dovedností, zejména spojených s udržitelným řízením mořských ekosystémů, hygienou, zdravím, bezpečností, činnostmi v námořním odvětví, inovacemi a podnikáním;
b)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi zúčastněnými stranami, včetně organizací prosazujících rovné příležitosti mezi muži a ženami, podporu úlohy žen v rybářských komunitách a prosazování nedostatečně zastoupených skupin zapojených do drobného pobřežního rybolovu nebo rybolovu uskutečňovaného z břehu;
c)
sociální dialog na unijní, vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni za účasti rybářů, sociálních partnerů a jiných příslušných zúčastněných stran.
2. Podpora uvedená v odstavci 1 může být rovněž poskytnuta manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných rybářů nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/41/EU (25).
3. Podporu podle odst. 1 písm. a) lze poskytnout pro účely odborné přípravy osob mladších 30 let, které jsou v daném členském státě uznány jako nezaměstnané (dále jen „stážisté“), a to po dobu nepřesahující dva roky. Tato podpora je omezena na stáže na palubě rybářské lodi provozující drobný pobřežní rybolov, která je ve vlastnictví profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let, kdy je stáž formalizována smlouvou mezi stážistou a vlastníkem plavidla, která je uznána dotčeným členským státem, včetně kurzů o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů v souladu s definicí obsaženou v nařízení (EU) č. 1380/2013. Stážisté musí být na palubě v doprovodu profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let.
4. Podpora podle odstavce 3 se poskytuje profesionálním rybářům na pokrytí platu stážisty a související poplatky a vypočítá se na základě čl. 65 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 s přihlédnutím k hospodářské situaci a životní úrovni daného členského státu. Tato podpora nepřekročí maximální výši 40 000 EUR pro každého příjemce během programového období.
Článek 30
Diverzifikace a nové formy příjmů
1. ENRF může poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje rybářům, kteří:
a)
předloží podnikatelský plán na rozvoj svých nových aktivit a
b)
mají odpovídající profesní dovednosti, které mohou být získány prostřednictvím operací financovaných podle čl. 29 odst. 1 písm. a).
3. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje, pouze pokud se k hlavním činnostem rybáře váží doplňkové činnosti.
4. Částka podpory poskytnuté podle odstavce 1 nepřesáhne 50 % rozpočtu předpokládaného v podnikatelském plánu pro každou operaci a v případě žádného příjemce nepřekročí maximální výši 75 000 EUR.
Článek 31
Podpora zahájení podnikání mladých rybářů
1. ENRF může poskytovat podporu mladým rybářům na zahájení podnikání.
2. Podpora podle tohoto článku může být poskytnuta pouze na první pořízení rybářského plavidla:
a)
jehož celková délka je menší než 24 metrů,
b)
které je vybaveno pro rybolov na moři,
c)
jehož stáří je mezi 5 a 30 lety, a
d)
jež patří do skupiny loďstva, u které zpráva o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázala vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
3. Pro účely tohoto článku se „mladými rybáři“ rozumí fyzické osoby, které si chtějí poprvé pořídit rybářské plavidlo a které jsou v okamžiku podání žádosti mladší než 40 let a odpracovaly nejméně pět let jako rybáři nebo získaly rovnocenný odborný výcvik. Členské státy mohou vymezit další objektivní kritéria pro mladé rybáře, aby byli způsobilí pro podporu podle tohoto článku.
4. Podpora podle tohoto článku nepřekročí 25 % nákladů na pořízení rybolovného plavidla a v žádném případě nesmí být vyšší než 75 000 EUR na jednoho mladého rybáře.
Článek 32
Zdraví a bezpečnost
1. S cílem zlepšit rybářům hygienické, zdravotní, bezpečnostní a pracovní podmínky může ENRF podporovat investice do rybářských plavidel nebo do jednotlivých zařízení za předpokladu, že tyto investice přesahují požadavky práva Unie nebo vnitrostátního práva.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje rybářům nebo majitelům rybářských plavidel.
3. Pokud operace spočívá v investici do plavidla, podpora pro totéž rybářské plavidlo není poskytnuta více než jednou pro stejný druh investice během programového období. Pokud operace spočívá v investici do vybavení jednotlivců, podpora pro téhož příjemce není poskytnuta více než jednou pro stejný druh vybavení během programového období.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o určení druhů operací způsobilých podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 33
Dočasné zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro dočasné zastavení rybolovných činností v případech:
a)
provádění opatření Komise či mimořádných opatření členských států, jak jsou uvedeny v článcích 12 a 13 nařízení (EU) č. 1380/2013, nebo opatření pro zachování zdrojů podle článku 7 uvedeného nařízení, včetně období biologického klidu;
b)
neobnovení dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo jejích protokolů;
c)
dočasného zastavení rybolovných činností podle plánu řízení přijatého v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1967/2006 (26) nebo podle víceletého plánu přijatého podle článků 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013, pokud je na základě vědeckého poradenství nutné omezení intenzitu rybolovu v zájmu dosažení cílů uvedených v čl. 2 odst. 2 a čl. 2 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Podporu uvedenou v odstavci 1 lze v období 2014-2020 poskytnout na dobu nejvýše šesti měsíců na plavidlo.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká dočasné zastavení, nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
4. Veškeré rybářské činnosti prováděné daným rybářským plavidlem nebo danými rybáři se reálně pozastavují. Příslušný orgán se ujistí, že dané rybářské plavidlo zastavilo veškeré rybolovné činnosti v daném období dočasného zastavení.
Článek 34
Trvalé zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností pouze prostřednictvím vrakování rybářských pravidel za předpokladu, že:
a)
toto vrakování je uvedeno v operačním programu uvedeném v článku 18; a
b)
trvalé zastavení je plánováno jako nástroj akčního plánu podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, který uvádí, že kapacita příslušné skupiny loďstva není efektivně vyvážena s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká trvalé zastavení, nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
3. Daní rybáři reálně zastaví veškeré rybářské činnosti. Důkaz skutečného zastavení rybářských činností předloží příjemci příslušnému orgánu. Vyrovnávací platba se vrací poměrně podle uplynulé doby, začne-li rybář znovu vykonávat rybářskou činnost v době kratší než dva roky ode dne podání žádosti o podporu.
4. Podpora podle tohoto článku se poskytuje do 31. prosince 2017.
5. Podpora podle tohoto článku se vyplatí pouze po trvalém odstranění rovnocenné kapacity z rejstříku rybářského loďstva Unie a po trvalém odejmutí licencí a povolení k rybolovu. Příjemce nemůže zaregistrovat nové rybářské plavidlo po dobu pěti let po obdržení této podpory. Snížení kapacity v důsledku trvalého zastavení rybolovné činnosti s přispěním veřejné podpory vede k trvalému rovnocennému snížení mezních hodnot rybolovných kapacit uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 1380/2013.
6. Odchylně od odstavce 1 lze udělit pro podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, a to za podmínky, že jsou přestavěna pro účely jiných činností než komerční rybolov.
Mimoto lze v zájmu zachování námořního dědictví udělit podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, v případě tradičních dřevěných plavidel, a to za podmínky, že nadále plní funkci kulturního dědictví na souši.
Článek 35
Vzájemné fondy pro případy nepříznivých klimatických jevů a ekologických katastrof
1. ENRF může přispívat do vzájemných fondů pro účely platby finančních kompenzací rybářům za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou nehodou a za náklady na záchrannou akci v případě rybářů či rybářských plavidel v případech nehody na moři během rybolovné činnosti.
2. Pro účely odstavce 1 se „vzájemným fondem“ rozumí systém akreditovaný členským státem v souladu s vnitrostátními právními předpisy, v jehož rámci se přidružení rybáři mohou pojistit a jsou jim vypláceny kompenzace za hospodářské ztráty způsobené okolnostmi stanovenými v odstavci 1.
3. Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci v důsledku kombinace podpory podle tohoto článku s jinými unijními nebo vnitrostátními nástroji nebo se systémy soukromého pojištění.
4. Aby byl vzájemný fond způsobilý pro podporu podle tohoto článku, musí:
a)
být akreditován příslušným orgánem členského státu v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
b)
mít transparentní politiku, pokud jde o platby do fondu a výběry z fondu a
c)
mít jednoznačná pravidla pro přidělení odpovědnosti za vzniklé dluhy.
5. Členské státy stanoví pravidla pro zřízení a správu vzájemných fondů, zejména pokud jde o poskytování kompenzace a způsobilost rybářů pro tuto kompenzaci v případě nepříznivých klimatických jevů, ekologických nehod či nehod na moři podle odstavce 1, jakož i pro dohled nad dodržováním těchto pravidel. Členské státy zajistí, že se v podmínkách fondu stanoví sankce pro případy nedbalosti ze strany rybáře.
6. Nepříznivé klimatické jevy, ekologické nehody nebo nehody na moři podle odstavce 1 musí být příslušným orgánem dotčeného členského státu formálně uznány.
7. Finanční příspěvky uvedené v odstavci 1 se vztahují pouze na částky vyplacené vzájemným fondem jako finanční kompenzace rybářům. Správní náklady spojené se zřízením vzájemných fondů nejsou pro podporu způsobilé. Členské státy mohou náklady způsobilé pro podporu omezit uplatněním stropů pro každý jednotlivý vzájemný fond.
8. Příspěvky uvedené v odstavcie1 se poskytují pouze na pokrytí ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy, ekologickými nehodami nebo nehodami na moři, které přesahují hodnotu 30 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu podniku během předešlých tří kalendářních let.
9. Z ENRF nelze přispět do počátečního základního kapitálu.
10. Pokud se členské státy rozhodnou omezit náklady způsobilé pro podporu uplatněním stropů pro jednotlivé vzájemné fondy, poskytnou ve svých operačních programech podrobné údaje a odůvodnění ohledně těchto stropů.
Článek 36
Podpora systémů pro přidělování rybolovných práv
1. Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům může ENRF podpořit navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje orgánům veřejné moci, právnickým nebo fyzickým osobám nebo organizacím rybářů uznaným příslušným členským státem, včetně uznaných organizací producentů zapojených do kolektivního řízení systémů uvedených v odstavci 1.
Článek 37
Podpora přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionální spolupráce
1. V zájmu zajištění účinné přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů podle článků 7, 8 a 11 nařízení (EU) č. 1380/2013 a regionální spolupráce podle článku 18 uvedeného nařízení může ENRF podporovat:
a)
přípravu, vývoj a monitorování technických a administrativních prostředků nutných k vypracování a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci;
b)
zapojení zúčastněných stran a spolupráci mezi členskými státy, pokud jde o přípravu a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci.
2. ENRF může podporovat přímé obnovení populací podle odstavce 1 pouze v případě, že je toto obnovení plánováno coby opatření pro zachování zdrojů podle právního aktu Unie.
Článek 38
Omezení dopadu rybolovu na mořské prostředí a přizpůsobení rybolovu ochraně druhů
1. Za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, podpory postupného odstranění výmětů a usnadnění přechodu na udržitelné využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 může ENRF podporovat investice do:
a)
vybavení zvyšujícího velikostní nebo druhovou selektivitu lovných zařízení;
b)
plavidel nebo vybavení odstraňujících výměty tím, že předcházejí nežádoucím úlovkům komerčních populací a omezují je, nebo nakládajících s nežádoucími úlovky, které mají být vyloženy v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013;
c)
vybavení omezujícího, a pokud možno eliminujícího fyzikální a biologické dopady rybolovu na ekosystém nebo mořské dno;
d)
vybavení chránícího lovná zařízení a úlovky proti savcům a ptákům chráněným směrnicí Rady 92/43/ES nebo směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (27), za předpokladu, že tím není narušena selektivita rybolovných zařízení a že jsou zavedena všechna odpovídající opatření s cílem zabránit způsobení fyzické újmy predátorům.
2. Odchylně od čl. 11 písm. a) může být podpora uvedená v odstavci 1 poskytnuta v nejvzdálenějších regionech na ukotvená lovná zařízení s uzavíracím mechanismem pouze tehdy, pokud tato zařízení přispívají k udržitelnému a selektivnímu rybolovu.
3. Podpora se pro totéž rybářské plavidlo Unie a pro stejný typ zařízení neposkytne více než jednou během programového období.
4. Podpora je udělena pouze v případě, že zařízení nebo jiné vybavení uvedené v odstavci 1 má prokazatelně lepší výběr velikosti nebo prokazatelně nižší dopad na ekosystém a necílové druhy než standardní zařízení nebo jiné vybavení povolené podle práva Unie nebo příslušného vnitrostátního právního předpisu přijatého v rámci regionalizace podle nařízení (EU) č. 1380/2013.
5. Podpora se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, která jsou registrována jako aktivní plavidla a která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
b)
rybářům, kteří vlastní zařízení, které má být vyměněno, a kteří pracovali na palubě rybářského plavidla Unie po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
c)
organizacím rybářů uznaným členským státem.
Článek 39
Inovace související se zachováním mořských biologických zdrojů
1. S cílem přispět k postupnému odstranění výmětů a vedlejších úlovků a usnadnit přechod na využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, a za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, jakož i dopadu chráněných predátorů, může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je vyvíjet nebo zavádět nové technické či organizační znalosti snižující dopady rybolovných činností na životní prostředí, včetně dokonalejších rybolovných technik a lepší selektivity lovných zařízení, nebo dosáhnout udržitelnějšího využívání mořských biologických zdrojů a koexistence s chráněnými predátory.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem, který ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podíl rybářských plavidel zapojených do projektů financovaných v rámci tohoto článku nepřekročí 5 % počtu plavidel vnitrostátního loďstva nebo 5 % prostornosti vnitrostátního loďstva v hrubé prostornosti vypočtené v době podání žádosti. Na žádost členského státu za řádně zdůvodněných okolností a na základě doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) zřízeného rozhodnutím Komise 2005/629/ES (28) může Komise schválit projekty, které limity stanovené v tomto odstavci, překračují.
5. Operace, které nelze kvalifikovat jako rybolov pro vědecké účely v souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které spočívají v testování nových rybolovných zařízení nebo metod, se provádějí v mezích rybolovných práv přidělených dotčenému členskému státu.
6. Čisté příjmy vzniklé účastí rybářského plavidla na operaci se odečítají od způsobilých výdajů na operaci v souladu s čl. 68 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013.
7. Pro účely odstavce 6 se pojmem „čisté příjmy“ rozumí příjmy rybářů z prvního prodeje ryb nebo korýšů ulovených během zavádění a testování nových technických nebo organizačních poznatků po odečtení prodejních nákladů, jako jsou poplatky účtované aukčními síněmi.
Článek 40
Ochrana a obnova mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů a režimy vyrovnání v rámci udržitelného provozování rybolovných činností
1. V zájmu ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností a v příslušných případech za účasti rybářů může ENRF podporovat tyto operace:
a)
sběr odpadu z moře prováděný rybáři, jako například odstraňování ztracených rybolovných zařízení a znečišťujících předmětů;
b)
výstavba, instalace nebo modernizace statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji mořských živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
c)
přispívání k lepšímu řízení nebo zachování mořských biologických zdrojů;
d)
příprava včetně studií, vypracování, monitorování a aktualizace plánů pro ochranu a řízení pro činností souvisejících s rybolovem, týkajících se lokalit soustavy NATURA 2000 a územně chráněných oblastí uvedených ve směrnici 2008/56/ES a dalších zvláštních stanovišť;
e)
řízení, obnova a monitorování lokalit NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES, v souladu s akčními rámci stanovujícími prioritní opatření podle směrnice 92/43/EHS;
f)
řízení, obnova a monitorování chráněných mořských oblastí s ohledem na provádění opatření územní ochrany uvedených v čl. 13 odst. 4 směrnice 2008/56/ES;
g)
zvýšení environmentálního povědomí se zapojením rybářů v oblasti ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti;
h)
systémy pro náhradu škod na úlovcích způsobených savci a ptáky chráněnými směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
i)
účast na dalších opatřeních zaměřených na zachování a posílení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, například obnovení specifických mořských a pobřežních stanovišť na podporu udržitelných rybích populací, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) podléhá formálnímu uznání těchto systémů ze strany příslušných orgánů členských států. Členské státy dále zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci škod v důsledku kombinace unijních, vnitrostátních a soukromých systémů náhrady škod.
3. Operace uvedené v tomto článku mohou provádět vědecké či technické veřejnoprávní subjekty, poradní sbory, rybáři nebo organizace rybářů uznané členským státem nebo nevládní organizace v partnerství s organizacemi rybářů nebo se skupinami FLAG.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 41
Energetická účinnost a zmírňování změny klimatu
1. Za účelem zmírnění účinků změny klimatu a zlepšení energetické účinnosti rybářských plavidel může ENRF podporovat:
a)
investice do vybavení nebo plavidel zaměřené na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel. Investice do rybolovných zařízení jsou rovněž způsobilé za předpokladu, že nenarušují selektivitu daného rybolovného zařízení;
b)
audity a programy energetické účinnosti;
c)
studie, jejichž cílem je posoudit přispění alternativních pohonných systémů a konstrukcí trupu k energetické účinnosti rybářských plavidel.
2. Podpora na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze:
a)
pro plavidla o celkové délce nepřesahující 12 metrů, má-li nový nebo modernizovaný motor nejvýše stejný výkon v kW jako motor stávající;
b)
pro plavidla o celkové délce mezi 12 a 18 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 20 % nižší než motor stávající;
c)
pro plavidla o celkové délce mezi 18 a 24 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 30 % nižší než motor stávající.
3. Podpora podle odstavce 2 určená na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze pro plavidla patřící do skupiny loďstva, u které byla ve zprávě o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázána vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
4. Podpora podle odstavce 2 tohoto článku se poskytuje pouze na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů, které byly úředně ověřeny v souladu s čl. 40 odst. 2 nařízení (ES) č. 1224/2009. Tato podpora se vyplatí až poté, co je požadované snížení kapacity vyjádřené v kW trvale odstraněno z rejstříku rybářského loďstva Unie.
5. Pro rybářská plavidla, na která se nevztahuje ověření výkonu motoru, se podpora podle odstavce 2 tohoto článku poskytuje pouze při výměně nebo modernizaci hlavního nebo pomocného motoru, pro které byla shoda výkonu motoru ověřena v souladu s článkem 41 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které byly fyzicky zkontrolovány s cílem zajistit, aby výkon motoru nepřekračoval výkon stanovený v licencích k rybolovu.
6. Snížení výkonu motoru podle odst. 2 písm. b) a c) může být dosaženo u skupiny plavidel v každé kategorii plavidel uvedených v těchto písmenech.
7. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, podpora z ENRF podle odstavce 2 tohoto článku nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
1 500 000 EUR, nebo
b)
3 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
8. Prioritně se řeší žádosti hospodářských subjektů činných v odvětví drobného pobřežního rybolovu, a to až do výše 60 % celkové podpory poskytnuté za účelem výměny nebo modernizace hlavních či pomocných motorů podle odstavce 2 za celé programové období.
9. Podpora podle odstavců 1 a 2 se poskytuje pouze majitelům rybářských plavidel a během programového období nesmí být pro totéž rybářské plavidlo poskytnuta víckrát než jednou pro stejný druh investice.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odst. 1 písm. a) tohoto článku.
Článek 42
Přidaná hodnota, kvalita produktů a využívání nežádoucích úlovků
1. V zájmu zlepšení přidané hodnoty nebo jakosti ulovených ryb může ENRF podporovat:
a)
investice poskytující produktům rybolovu přidanou hodnotu, a to zejména tím, že umožňují rybářům provádět zpracování, uvádění na trh a přímý prodej vlastních úlovků;
b)
inovativní investice do plavidel zlepšující jakost produktů rybolovu.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) je podmíněna používáním selektivních lovných zařízení, která mají minimalizovat nežádoucí úlovky, a poskytuje se pouze majitelům rybářských plavidel Unie, která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
Článek 43
Rybářské přístavy, místa vykládky, aukční síně a přístřešky
1. Za účelem posilování kvality, kontroly a sledovatelnosti vyložených produktů, zvyšování energetické účinnosti, přispívání k ochraně životního prostředí nebo zlepšování bezpečnosti a pracovních podmínek může ENRF podporovat investice vylepšující infrastrukturu rybářských přístavů, aukčních síní nebo míst vykládky a přístřešků, včetně investicí do zařízení na vybírání odpadu a znečišťujících předmětů z moře.
2. Za účelem usnadnění plnění povinnosti vykládky všech úlovků v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013, jakož i dodání přidané hodnoty nedostatečně využívaným složkám úlovků může ENRF podporovat investice do rybářských přístavů, aukčních síní, míst vykládky a přístřešků.
3. Za účelem zlepšení bezpečnosti rybářů může ENRF podporovat investice do výstavby nebo modernizace přístřešků.
4. Podpora se nevztahuje na výstavbu nových přístavů, nových míst vykládky nebo nových aukčních síní.
Článek 44
Vnitrozemský rybolov a vnitrozemští vodní živočichové a rostliny
1. Za účelem snížení dopadu vnitrozemského rybolovu na životní prostředí, zvýšení energetické účinnosti, zvýšení hodnoty nebo jakosti vyložených ryb nebo zlepšení zdravotních, bezpečnostních a pracovních podmínek, lidského kapitálu a odborné přípravy může ENRF podporovat investice:
a)
do podpory lidského kapitálu, vytváření pracovních míst a sociálního dialogu podle článku 29, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
b)
do plavidel nebo do jednotlivých zařízení podle článku 32, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
c)
do zařízení a typů operací podle článků 38 a 39, za podmínek stanovených v uvedených článcích;
d)
do zlepšování energetické účinnosti a zmírňování účinků změny klimatu podle článku 41, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
e)
do zvýšení hodnoty nebo jakosti ulovených ryb podle článku 42, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
f)
do rybářských přístavů, přístřešků a míst vykládky podle článku 43, za podmínek stanovených v uvedeném článku.
2. ENRF může poskytovat podporu na investice související se zahájením podnikání pro mladé rybáře podle článku 31 a za stejných podmínek stanovených v uvedeném článku, s výjimkou požadavku podle odst. 2 písm. b) uvedeného článku.
3. ENRF může podporovat rozvoj a usnadňování inovací v souladu s článkem 26, poradenské služby v souladu s článkem 27 a partnerství mezi vědci a rybáři v souladu s článkem 28.
4. S cílem podpořit diverzifikaci uskutečňovanou vnitrozemskými rybáři může ENRF podporovat diverzifikaci vnitrozemských rybolovných činností na doplňkové činnosti za podmínek stanovených v článku 30.
5. Pro účely odstavce 1 se rozumí:
a)
odkazy na rybářská plavidla v článcích 30, 32, 38, 39, 41 a 42 odkazy na plavidla působící výhradně ve vnitrozemských vodách;
b)
odkazy na mořské prostředí v článku 38 odkazy na prostředí, ve kterém působí vnitrozemské rybářské plavidlo.
6. Za účelem ochrany a rozvoje vodních živočichů a rostlin může ENRF podporovat:
a)
řízení, obnovu a monitorování lokalit soustavy NATURA 2000, na něž mají vliv rybolovné činnosti, a obnovu vnitrozemských vod v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (29), včetně míst pro tření ryb a migračních tras pro stěhovavé druhy ryb, aniž je dotčen čl. 40 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení a případně za účasti vnitrozemských rybářů;
b)
výstavbu, modernizaci nebo instalaci statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji vodních živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy, monitorování a hodnocení.
7. Členské státy zajistí, aby plavidla, která obdrží podporu podle tohoto článku, i nadále působila výhradně ve vnitrozemských vodách.
KAPITOLA II
Udržitelný rozvoj akvakultury
Článek 45
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 2.
Článek 46
Obecné podmínky
1. Podpora v rámci této kapitoly je omezena na podniky akvakultury, pokud není v tomto nařízení výslovně uvedeno jinak.
2. Pro účely tohoto článku předloží podnikatelé vstupující do tohoto odvětví podnikatelský plán, a pokud je výše investic vyšší než 50 000 EUR, studii proveditelnosti zahrnující hodnocení dopadů operací na životní prostředí. Podpora podle této kapitoly se poskytne pouze v případě, že se na základě nezávislé marketingové zprávy jasně prokáže, že daný produkt má slibné a udržitelné vyhlídky na trhu.
3. Pokud operace spočívají v investicích do zařízení nebo infrastruktury pro zajištění souladu s budoucími požadavky na životní prostředí, zdraví lidí a zvířat, hygienu nebo dobré životní podmínky zvířat podle právních předpisů Unie, může být podpora poskytována až do dne, kterým se tyto požadavky stanou pro podniky závaznými.
4. Nepodporují se činnosti v oblasti chovu geneticky upravených organismů.
5. Nepodporují se operace v oblasti akvakultury prováděné v chráněných mořských oblastech, dospěl-li na základě hodnocení dopadu na životní prostředí příslušný orgán členského státu k závěru, že by daná operace měla výrazné negativní dopady na životní prostředí, které nelze patřičně zmírnit.
Článek 47
Inovace
1. S cílem stimulovat inovace v oblasti akvakultury může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je:
a)
rozvíjet v akvakulturních hospodářstvích technické, vědecké nebo organizační znalosti, které zejména snižují dopad na životní prostředí, snižují závislost na rybím mase a oleji, podporují udržitelné využívání zdrojů v akvakultuře, zlepšují životní podmínky zvířat nebo usnadňují nové udržitelné metody produkce;
b)
vyvíjet nebo uvádět na trh nové akvakulturní druhy s dobrým tržním potenciálem, nové nebo podstatně zdokonalené produkty, nové nebo zdokonalené postupy a nové nebo zdokonalené řídicí a organizační systémy;
c)
zkoumat technickou nebo ekonomickou proveditelnost inovativních produktů nebo procesů.
2. Operace podle tohoto článku se provádějí prostřednictvím veřejných nebo soukromých vědeckých nebo technických subjektů, které jsou uznány každým členským státem a které ověřují výsledky těchto operací, nebo ve spolupráci s takovými subjekty.
3. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 48
Produktivní investice do akvakultury
1. ENRF může podporovat:
a)
produktivní investice do akvakultury;
b)
diverzifikaci produkce akvakultury a chovaných druhů;
c)
modernizaci akvakulturních jednotek včetně zlepšování pracovních a bezpečnostních podmínek pracovníků v odvětví akvakultury;
d)
zlepšování a modernizaci související se zdravím a dobrými životními podmínkami zvířat včetně nákupu zařízení zaměřeného na ochranu hospodářství před volně žijícími predátory;
e)
investice snižující negativní dopad nebo posilující pozitivní účinky na životní prostředí a zvyšující účinnost využívání zdrojů;
f)
investice do zvyšování jakosti produktů akvakultury nebo do dodávání přidané hodnoty těmto produktům;
g)
obnovu stávajících rybníků nebo lagun využívaných pro akvakulturu prostřednictvím odbahnění nebo investice s cílem zabránit usazování bahna;
h)
diverzifikaci příjmů pocházejících z podniků akvakultury prostřednictvím rozvoje doplňkových aktivit.
i)
investice umožňující podstatné omezení dopadu podniků akvakultury na využívání a kvalitu vody, zejména díky snížení množství použité vody nebo použitých chemikálií, antibiotik a dalších léčiv nebo zlepšení kvality vody na výstupu, a to včetně nasazení multi-trofických systémů akvakultury;
j)
prosazování uzavřených systémů akvakultury, v nichž jsou produkty akvakultury chovány v uzavřených systémech s recirkulací, a tím je minimalizováno použití vody;
k)
investice zvyšující energetickou účinnost a podporující přechod podniků akvakultury na obnovitelné zdroje energie.
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) se poskytuje pouze podnikům akvakultury, a to za předpokladu, že doplňkové činnosti souvisí s hlavní činností podniku akvakultury, včetně cestovního ruchu s nabídkou rybaření, environmentálních služeb v oblasti akvakultury nebo vzdělávacích činností týkajících se oblasti akvakultury.
3. Podpora podle odstavce 1 může být poskytována na zvýšení produkce nebo modernizaci existujících podniků akvakultury nebo výstavbu nových za předpokladu, že takový rozvoj je v souladu s víceletým vnitrostátním strategickým plánem rozvoje akvakultury uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 49
Řídicí, pomocné a poradenské služby pro akvakulturní hospodářství
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti akvakulturních hospodářství a snížení negativního dopadu jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
zavedení řídicích, pomocných a poradenských služeb pro akvakulturní hospodářství;
b)
nákup poradenských služeb technické, vědecké, právní, ekologické a ekonomické povahy pro hospodářství.
2. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) se vztahují na:
a)
potřeby v oblasti řízení za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy Unie a členských států v oblasti životního prostředí, jakož i s požadavky územního plánování námořních prostor;
b)
posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (30) a směrnice 92/43/EHS;
c)
potřeby v oblasti řízení akvakultury za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy jednotlivých států a Unie a s právními předpisy v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek vodních živočichů nebo veřejného zdraví;
d)
zdravotní a bezpečnostní normy vycházející z právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů;
e)
obchodní a marketingové strategie.
3. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) poskytují vědecké nebo technické subjekty i subjekty poskytující právnické nebo ekonomické poradenství a mající požadované pravomoci, které jsou uznávané členskými státy.
4. Podpora podle odst. 1 písm. a) se poskytuje pouze veřejnoprávním nebo jiným subjektům vybraným příslušným členským státem za účelem zřízení poradenských služeb pro hospodářství. Podpora podle odst. 1 písm. b) se poskytuje pouze malým a středním podnikům činným v oblasti akvakultury nebo organizacím činným v oblasti akvakultury včetně organizací producentů v této oblasti a včetně sdružení takových organizací producentů.
5. Pokud podpora nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
6. Příjemci neobdrží podporu více než jednou za rok pro každou z kategorií poradenských služeb uvedených v odstavci 2.
Článek 50
Podpora lidského kapitálu a vytváření sítí
1. S cílem podpořit lidský kapitál a vytváření sítí v akvakultuře může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření poznatků vědecké a technické povahy a inovačních postupů, osvojování nových odborných dovedností v oblasti akvakultury a s ohledem na snižování dopadu operací v oblasti akvakultury na životní prostředí;
b)
zlepšování pracovních podmínek a prosazování bezpečnosti při práci;
c)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi podniky akvakultury nebo profesními organizacemi a dalšími zúčastněnými stranami, včetně vědeckých a technických subjektů a subjektů podporujících rovné příležitosti mezi muži a ženami.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) se neuděluje velkým podnikům činným v oblasti akvakultury, ledaže se účastní sdílení znalostí s malými a středními podniky.
3. Odchylně od článku 46 se podpora podle tohoto článku poskytuje rovněž veřejným nebo poloveřejným organizacím a jiným organizacím uznaným příslušným členským státem.
4. Podpora podle tohoto článku se rovněž poskytuje manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice 2010/41/EU.
Článek 51
Zvyšování potenciálu zařízení pro akvakulturu
1. S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu a snížit negativní dopad jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
určení a mapování nejvhodnějších oblastí pro rozvoj akvakultury, s případným přihlédnutím k procesům územního plánování, a určení a mapování oblastí, kde by akvakultura měla být v zájmu zachování úlohy těchto oblastí ve fungování ekosystémů vyloučena;
b)
zlepšování a rozvoj podpůrných zařízení a infrastruktur nezbytných pro zvýšení potenciálu zařízení pro akvakulturu a snížení negativních dopadů akvakultury na životní prostředí, včetně investic do pozemkových úprav, dodávek energie či správy vodních zdrojů;
c)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v souladu s čl. 9 odst. 1 směrnice 2009/147/ES nebo čl. 16 odst. 1 směrnice 92/43/EHS s cílem předcházet závažným škodám na akvakultuře;
d)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v návaznosti na zjištění zvýšeného úhynu nebo nákaz podle článku 10 směrnice Rady 2006/88/ES (31). Tato opatření mohou zahrnovat přijetí akčních plánů týkajících se korýšů, jejichž účelem je ochrana, obnovení a řízení, včetně podpory producentů korýšů za účelem ochrany přírodních výskytišť a oblastí lovu korýšů.
2. Příjemci podpory podle tohoto článku jsou pouze veřejnoprávní subjekty nebo soukromé subjekty, kterým příslušný členský stát svěřil plnění úkolů uvedených v odstavci 1.
Článek 52
Podpora nových chovatelů uskutečňujících udržitelnou akvakulturu
1. S cílem podpořit podnikání v oblasti akvakultury může ENRF podporovat zřizování podniků udržitelné akvakultury nově začínajícími chovateli.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje chovatelům v oblasti akvakultury zahajujícím podnikání v odvětví za předpokladu, že:
a)
mají odpovídající odborné schopnosti a způsobilost;
b)
zřizují poprvé mikropodniky nebo malé podniky akvakultury jakožto vedoucí tohoto podniku; a
c)
předloží podnikatelský plán pro rozvoj svých aktivit v oblasti akvakultury.
3. Při získávání odpovídajících odborných schopností mohou chovatelé v oblasti akvakultury zahajující podnikání v odvětví využívat podporu podle čl. 50 odst. 1 písm. a).
Článek 53
Přechod na systémy řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí a na ekologickou akvakulturu
1. S cílem podpořit rozvoj ekologické nebo energeticky účinné akvakultury může ENRF podporovat:
a)
přechod produkce akvakultury z konvenčních metod na ekologickou akvakulturu ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (32) a v souladu s nařízením Komise (ES) č. 710/2009 (33);
b)
účast v systémech Unie pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 (34).
2. Podpora se poskytuje pouze příjemcům, kteří se zaváží k účasti v systému EMAS na dobu nejméně tří let nebo k dodržování požadavků ekologické produkce na dobu minimálně pěti let.
3. Podpora se poskytuje ve formě finančního vyrovnání nejvýše za dobu tří let během období přechodu podniku na ekologickou produkci nebo během přípravy na účast v systému EMAS. Členské státy vycházejí při výpočtu vyrovnání ze:
a)
ztráty příjmů nebo dodatečných nákladů vynaložených v období přechodu z konvenční na ekologickou produkci pro operace způsobilé podle odst. 1 písm. a); nebo
b)
dodatečných nákladů vyplývajících z přihlášení k účasti a přípravy na účast v systému EMAS v případě operací způsobilých podle odst. 1 písm. b).
Článek 54
Akvakultura poskytující environmentální služby
1. S cílem podpořit rozvoj akvakultury poskytující environmentální služby může ENRF podporovat:
a)
metody akvakultury slučitelné s určitými environmentálními potřebami a podmíněné určitými požadavky na řízení vyplývajícími z vymezení oblastí NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
b)
náklady přímo spojené s účastí na zachovávání a rozmnožování vodních živočichů ex-situ v rámci programů pro ochranu a obnovu biologické rozmanitosti vypracovaných veřejnými orgány nebo pod jejich dohledem;
c)
operace v oblasti akvakultury zahrnující ochranu a zlepšování životního prostředí, biologické rozmanitosti a udržování krajiny a tradičních charakteristik akvakulturních oblastí.
2. Podpora podle odst. 1 písm. a) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy v důsledku požadavků na řízení v dotčených oblastech souvisejících s prováděním směrnic 92/43/EHS nebo 2009/147/ES.
3. Podpora podle odst. 1 písm. c) se poskytuje pouze v případě, že se příjemci zaváží plnit po dobu nejméně pěti let požadavky na ochranu vodního prostředí, které přesahují pouhé uplatňování právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů. Environmentální přínosy operace se prokazují předchozím posouzením dopadu prováděným příslušnými subjekty určenými členským státem, nejsou-li environmentální přínosy dané operace již uznané.
4. Podpora podle odst. 1 písm. c) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy.
5. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 55
Opatření na ochranu veřejného zdraví
1. ENRF může podporovat finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení sběru chovaných měkkýšů, pokud k tomuto omezení dojde výhradně z důvodů ochrany veřejného zdraví.
2. Podpora může být přiznána pouze v případě, že přerušení sběru v důsledku kontaminace měkkýšů vyplývá z šíření planktonu produkujícího toxiny nebo přítomnosti planktonu obsahujícího biotoxiny a pokud:
a)
kontaminace trvá po dobu více než čtyř po sobě jdoucích měsíců; nebo
b)
ztráta vyplývající z přerušení sběru přesahuje hodnotu 25 % ročního obratu dotčeného podniku, vypočteného na základě průměrného obratu podniku během tří kalendářních let, které předcházejí roku, kdy došlo k přerušení sběru.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) mohou členské státy pro společnosti s kratší dobou činnosti, než jsou tři roky, stanovit zvláštní pravidla výpočtu.
3. Maximální doba, za kterou může být vyrovnání poskytnuto, je 12 měsíců v celém programovém období. V řádně opodstatněných případech lze tuto dobu jednou prodloužit nejvýše o dalších 12 měsíců na maximální spojenou délku 24 měsíců.
Článek 56
Opatření pro zajištění zdraví a dobrých životních podmínek zvířat
1. Za účelem podpory zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v podnicích akvakultury, mimo jiné pokud jde o prevenci a biologickou bezpečnost, může ENRF podporovat:
a)
náklady na tlumení a eradikaci chorob v akvakultuře v souladu s rozhodnutím Rady 2009/470/ES (35) o některých výdajích ve veterinární oblasti, včetně provozních nákladů nezbytných k plnění povinností v rámci eradikačního plánu;
b)
rozvoj osvědčených postupů a kodexů chování, obecných i specifických pro určité druhy, v oblasti biologické bezpečnosti nebo zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v akvakultuře;
c)
iniciativy zaměřené na snižování závislosti akvakultury na veterinárních léčivých přípravcích;
d)
veterinární nebo farmaceutické studie a šíření a výměna informací a osvědčených postupů v oblasti veterinárních chorob v akvakultuře s cílem prosazovat správné používání veterinárních léčivých přípravků;
e)
zřizování a provozování sdružení na ochranu zdraví v odvětví akvakultury, uznaných členskými státy;
f)
finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení činnosti z důvodu výjimečné masové úmrtnosti, pokud úmrtnost přesáhne hodnotu 20 % nebo pokud ztráta vyplývající z přerušení činnosti přesahuje hodnotu 35 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu tohoto podniku během tří let, které předcházejí roku, kdy došlo k pozastavení aktivit.
2. Podpora podle odst. 1 písm. d) se nevztahuje na nákup veterinárních léčivých přípravků.
3. Výsledky studií financovaných podle odst. 1 písm. d) jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podpora může být poskytnuta také veřejnoprávním subjektům.
Článek 57
Pojištění populace akvakultury
1. V zájmu zajištění příjmů producentů akvakultury může ENRF přispívat na pojištění populací akvakultury, které kryje hospodářské ztráty způsobené alespoň jedním z těchto faktorů:
a)
přírodními katastrofami;
b)
nepříznivými klimatickými jevy;
c)
náhlými změnami kvality a kvantity vody, za něž není příslušný provozovatel odpovědný;
d)
chorobami postihujícími akvakulturu nebo závadami nebo zničením produkčních zařízení, za něž není příslušný provozovatel odpovědný.
2. Výskyt okolností uvedených v odstavci 1 formálně uznává příslušný orgán dotčeného členského státu.
3. Členské státy mohou případně předem stanovit kritéria, na jejichž základě je formální uznání uvedené v odstavci 2 považováno za udělené.
4. Podpora se poskytuje pouze na smlouvy o pojištění populací akvakultury, které kryjí hospodářské ztráty podle odstavce 1 přesahující 30 % průměrného ročního obratu chovatele v oblasti akvakultury, vypočtené na základě průměrného obratu chovatele v oblasti akvakultury během tří kalendářních let předcházejících roku, v němž k hospodářským ztrátám došlo.
KAPITOLA III
Trvale udržitelný rozvoj rybolovných a akvakulturních oblastí
Oddíl 1
Oblast působnosti a cíle
Článek 58
Oblast působnosti
ENRF podporuje udržitelný rozvoj rybolovných oblastí a akvakultury s využitím přístupu k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit podle článku 32 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 59
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 4.
Oddíl 2
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje a místní akční skupiny v oblasti rybolovu
Článek 60
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje
1. Ve snaze přispět k dosažení cílů uvedených v článku 59 strategie komunitně vedeného místního rozvoje:
a)
maximalizuje účast odvětví rybolovu a akvakultury na udržitelném rozvoji pobřežních a vnitrozemských oblastí rybolovu a akvakultury;
b)
zajišťuje, aby místní komunity plně ke svému prospěchu využívaly příležitostí, které nabízí námořní a pobřežní rozvoj a rozvoj vnitrozemských vod, a zejména napomáhá malým a upadajícím rybářským přístavům využít co nejvíce svůj námořní potenciál rozvíjením rozmanitých druhů infrastruktury.
2. Strategie musí být v souladu s možnostmi a potřebami zjištěnými v této oblasti a prioritami Unie stanovenými v článku 6. Rozsah strategií může sahat od strategií, které se zaměřují na rybolov, až po širší strategie zaměřené na diverzifikaci rybolovných oblastí. Strategie musí jít nad rámec pouhé sbírky operací nebo srovnání odvětvových opatření.
Článek 61
Místní akční skupiny v oblasti rybolovu
1. Pro účely ENRF se místní akční skupiny uvedené v čl. 32 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 označují jako místní akční skupiny v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“).
2. Skupiny FLAG navrhnou strategii komunitně vedeného místního rozvoje založenou alespoň na prvcích stanovených v článku 60 tohoto nařízení, a jsou zodpovědné za její realizaci.
3. Skupiny FLAG:
a)
do značné míry odrážejí hlavní zaměření své strategie a socioekonomické složení oblasti prostřednictvím vyváženého zastoupení hlavních zúčastněných stran včetně soukromého sektoru, veřejného sektoru a občanské společnosti;
b)
zajišťují významné zastoupení odvětví rybolovu nebo akvakultury.
4. Pokud je strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporována i z jiných fondů než ENRF, výběrová komise skupin FLAG pro projekty podporované ENRF musí rovněž splňovat požadavky uvedené v odstavci 3.
5. Skupiny FLAG mohou provádět i další úkoly, které jdou nad rámec minimálních úkolů uvedených v čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jsou jim tyto úkoly svěřeny řídícím orgánem.
Oddíl 3
Způsobilé operace
Článek 62
Podpora z ENRF na komunitně vedený místní rozvoj
1. Níže uvedené operace jsou způsobilé pro podporu podle tohoto oddílu v souladu s článkem 35 nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
předběžná podpora;
b)
provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
spolupráce;
d)
provozní náklady a náklady na oživení.
2. Skupiny FLAG mohou požádat o zaplacení zálohy řídící orgán, pokud je tato možnost ustanovena v operačním programu. Výše záloh nesmí překročit 50 % veřejné podpory na provozní náklady a oživení.
Článek 63
Provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje
1. Podpora pro provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje může být poskytnuta na tyto cíle:
a)
přidávání hodnoty, vytváření pracovních míst, přilákání mladých lidí a podpora inovací ve všech článcích dodavatelského řetězce produktů rybolovu a akvakultury;
b)
podpora diverzifikace v rámci komerčního rybolovu i mimo něj, celoživotní učení a podpora diverzifikace a vytváření pracovních míst v rybolovných a akvakulturních oblastech;
c)
znásobení přírodního bohatství rybolovných oblastí a oblastí akvakultury a jeho zužitkování, včetně operací pro zmírnění změny klimatu;
d)
podpora sociálního blahobytu a kulturního dědictví v rybolovných oblastech a v oblastech akvakultury, včetně kulturního dědictví v oblasti rybolovu a akvakultury a námořního kulturního dědictví;
e)
posílení zapojení rybářských komunit do místního rozvoje a řízení místních rybolovných zdrojů a námořních činností.
2. Do podpory podle odstavce 1 mohou patřit opatření uvedená v kapitolách I, II a IV této hlavy, s výjimkou článků 66 a 67, pokud existují jednoznačné důvody pro jejich řízení na místní úrovni. Pokud je podpora poskytována na operace odpovídající těmto opatřením, použijí se příslušné podmínky a výše příspěvku na jednotlivé operace uvedené v kapitolách I, II a IV této hlavy.
Článek 64
Spolupráce
1. Podpora uvedená v čl. 35 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 může být poskytnuta:
a)
na projekty spolupráce mezi územími nebo nadnárodní spolupráce;
b)
na přípravnou technickou podporu pro projekty spolupráce mezi územími a nadnárodní spolupráce za podmínky, že skupiny FLAG mohou prokázat, že připravují provádění projektu.
Pro účely tohoto článku se „spoluprací mezi územími“ rozumí spolupráce v rámci členského státu a „nadnárodní spoluprací“ se rozumí spolupráce mezi územími v několika členských státech nebo spolupráce mezi alespoň jedním územím členského státu a jedním či více územími ve třetích zemích.
2. Pro účely tohoto článku mohou kromě jiných skupin FLAG mezi partnery skupiny FLAG v rámci ENRF patřit místní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která provádějí strategii komunitně vedeného místního rozvoje v rámci Unie nebo mimo ni.
3. V případech, kdy se skupiny FLAG pro projekty spolupráce nerozhodnou, členské státy zavedou vhodný systém pro účely podpory projektů spolupráce. Nejpozději do dvou let ode dne schválení svého operačního programu zveřejní členské státy vnitrostátní nebo regionální správní řízení o výběru projektů nadnárodní spolupráce a seznam způsobilých nákladů.
4. Správní rozhodnutí ohledně projektů založených na spolupráci se přijmou nejpozději do čtyř měsíců ode dne předložení projektu.
5. Členské státy sdělí Komisi schválené projekty založené na nadnárodní spolupráci v souladu s článkem 110.
KAPITOLA IV
Opatření související s uváděním na trh a zpracováním
Článek 65
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priorit Unie stanovených v čl. 6 bodu 5.
Článek 66
Plány produkce a uvádění produktů na trh
1. ENRF podporuje přípravu a provádění plánů produkce a plánů uvádění produktů na trh podle článku 28 nařízení (EU) č. 1379/2013.
2. Výdaje spojené s plány produkce a plány uvádění produktů na trh jsou způsobilé pro podporu z ENRF až poté, co příslušné orgány v členském státě schválí výroční zprávu uvedenou v čl. 28 odst. 5 nařízení (EU) č. 1379/2013.
3. Podpora poskytovaná na jednu organizaci producentů jednou ročně v rámci tohoto článku nepřesáhne 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jednotlivými organizacemi producentů na trh příslušnou organizací producentů během předcházejících tří kalendářních let. Pro žádnou nově uznanou organizaci producentů nepřesáhne taková podpora 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jejími členy na trh během předcházejících tří kalendářních let.
4. Dotčený členský stát může v souladu s čl. 28 odst. 3 nařízení (EU) č. 1379/2013 poskytnout zálohu ve výši 50 % finanční podpory po schválení produkce a plánu uvádění produktů na trh.
5. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze organizacím producentů a sdružením organizací producentů.
Článek 67
Podpora skladování
1. ENRF může podporovat vyrovnání uznaných organizací producentů a sdružení organizací producentů, které skladují produkty rybolovu uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1379/2013 za předpokladu, že tyto produkty jsou skladovány v souladu s články 30 a 31 uvedeného nařízení, a s výhradou těchto podmínek:
a)
výše podpory skladování nepřesahuje výši technických a finančních nákladů na činnosti nutné pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
objemy způsobilé pro podporu skladování nepřesahují 15 % ročních objemů dotčených produktů daných do prodeje organizací producentů;
c)
finanční podpora za rok nepřesahuje 2 % průměrné roční hodnoty produkce, která byla členy organizace producentů uvedena na trh v období 2009-2011.
Pro účely prvního pododstavce písm. c) se v případě, že členové organizace producentů neměli v období 2009 až 2011 žádnou produkci uvedenou na trh, vezme v úvahu průměrná roční hodnota produkce uvedené na trh v prvních třech letech produkce těchto členů.
2. Do 31. prosince 2018 se podpora uvedená v odstavci 1 ukončí.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytne pouze tehdy, jsou-li produkty uvolněny k lidské spotřebě.
4. Členské státy stanoví použitelnou výši technických a finančních nákladů na svém území takto:
a)
technické náklady se počítají každý rok na základě přímých nákladů souvisejících s činnostmi nezbytnými pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
finanční náklady se počítají každý rok s použitím úrokové sazby stanovené každoročně v každém členském státě;
Tyto technické a finanční náklady jsou zpřístupněny veřejnosti.
5. Členské státy provádějí kontroly, aby zajistily, že produkty využívající podpory skladování splňují podmínky stanovené v tomto článku. Pro účely těchto kontrol vedou příjemci podpory skladování skladní účetnictví pro každou kategorii produktů uskladněných a později znovu uvedených na trh k lidské spotřebě.
Článek 68
Opatření týkající se uvádění na trh
1. ENRF může podporovat opatření pro uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, jejichž cílem je:
a)
vytvářet organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo mezioborové organizace uznané podle kapitoly II oddílu II nařízení (EU) č. 1379/2013;
b)
nalézat nové trhy a zlepšovat podmínky pro uvádění na trh produktů rybolovu a akvakultury, k nimž patří:
i)
druhy s tržním potenciálem;
ii)
nežádoucí úlovky komerčních populací vyložené v souladu s technickými opatřeními, článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013;
iii)
produkty rybolovu a akvakultury získané s využitím metod s malým dopadem na životní prostředí nebo produkty ekologické akvakultury ve smyslu nařízení (ES) č. 834/2007;
c)
podporovat jakost a přidanou hodnotu tím, že se usnadní:
i)
žádost o registraci daného produktu a přizpůsobení se daných provozovatelů příslušným požadavkům na shodu a certifikaci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (36);
ii)
certifikace a podpora produktů udržitelného rybolovu a akvakultury, včetně produktů drobného pobřežního rybolovu, a metody zpracování šetrné k životnímu prostředí;
iii)
přímý prodej produktů rybolovu prováděného rybáři věnujícími se drobnému pobřežnímu rybolovu nebo rybolovu ze břehu;
iv)
prezentace a balení produktů;
d)
přispívat k transparentnosti produkce a trhů a provádění průzkumů trhu a studií o závislosti Unie na dovozech;
e)
přispívat k sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, včetně rozvoje celounijní ekoznačky pro produkty rybolovu a akvakultury, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1379/2013;
f)
vypracovávat standardní smlouvy pro malé a střední podniky slučitelné s právem Unie;
g)
vést regionální, celostátní nebo nadnárodní komunikační a propagační kampaně s cílem zvyšovat povědomí veřejnosti o produktech udržitelného rybolovu a akvakultury.
2. Operace uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh.
Operace uvedené v odst. 1 písm. g) nejsou zaměřeny na obchodní značky.
Článek 69
Zpracování produktů rybolovu a akvakultury
1. ENRF může podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury:
a)
přispívající k úspoře energie nebo snížení dopadu na životní prostředí, včetně nakládání s odpady;
b)
zlepšující bezpečnost, hygienu, zdravotní a pracovní podmínky;
c)
podporující zpracování úlovků komerčních populací ryb, které nemohou být určeny pro lidskou spotřebu;
d)
týkající se zpracování vedlejších produktů, vzešlých z hlavních zpracovatelských činností;
e)
týkající se zpracování produktů ekologické akvakultury podle článků 6 a 7 nařízení (ES) č. 834/2007;
f)
vedoucí k novým nebo zdokonaleným produktům, novým nebo zdokonaleným postupům či k novým nebo zdokonaleným řídícím a organizačním systémům.
2. Pokud jde o podniky jiné, než jsou malé a střední podniky, podpora uvedená v odstavci 1 je poskytována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů stanovených v části druhé hlavě IV nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA V
Vyrovnání dodatečných nákladů v nejvzdálenějších regionech pro produkty rybolovu a akvakultury
Článek 70
Režim vyrovnání
1. ENRF může podporovat vyrovnání dodatečných nákladů vynaložených provozovateli v odvětví rybolovu, chovu, zpracování a uvádění na trh v případě určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů, uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
2. Každý dotčený členský stát určí pro oblasti uvedené v odstavci 1 seznam produktů rybolovu a akvakultury a objem těchto produktů způsobilých pro vyrovnání.
3. Při sestavování seznamu a objemů podle odstavce 2 členské státy vezmou v úvahu všechny příslušné faktory, zejména potřebu zajistit, aby vyrovnání bylo plně v souladu s pravidly společné rybářské politiky.
4. Vyrovnání nebude poskytnuto za produkty rybolovu a akvakultury:
a)
ulovené plavidly třetích zemí, s výjimkou rybářských plavidel plujících pod vlajkou Venezuely a operujících ve vodách Unie;
b)
ulovené rybářskými plavidly Unie, která nejsou registrovaná v přístavu jednoho z regionů uvedených v odstavci 1;
c)
dovezené ze třetích zemí.
5. Ustanovení odst. 4 písm. b) se nepoužije, pokud stávající kapacita zpracovatelského odvětví v dotčeném nejodlehlejším regionu překročí množství suroviny dodané podle plánu vyrovnání dotčeného regionu.
6. Pro vyrovnání nejsou způsobilí tito provozovatelé:
a)
fyzické nebo právnické osoby, které používají výrobní prostředky, aby získaly produkty rybolovu nebo akvakultury za účelem jejich uvedení na trh;
b)
vlastníci nebo provozovatelé plavidel registrovaných v přístavech regionů uvedených v odstavci 1, kteří v těchto regionech vykonávají svou rybolovnou činnost, nebo sdružení vlastníků nebo provozovatelů;
c)
provozovatelé v odvětví zpracování nebo uvádění na trh nebo sdružení takových provozovatelů.
Článek 71
Výpočet vyrovnání
Vyrovnání je vypláceno provozovatelům, uvedeným v čl. 70 odst. 6, vykonávajícím činnosti v regionech uvedených v čl. 70 odst. 1 a:
a)
u každého produktu rybolovu nebo akvakultury nebo kategorie produktů zohledňuje dodatečné náklady vyplývající ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů a
b)
zohledňuje rovněž jakýkoli jiný typ veřejné intervence ovlivňující úroveň dodatečných nákladů.
Článek 72
Plán vyrovnání
1. Dotčené členské státy předloží Komisi pro každý region uvedený v čl. 70 odst. 1 plán vyrovnání. Tento plán obsahuje seznam a objemy produktů rybolovu a akvakultury a typ provozovatelů podle článku 70, úroveň vyrovnání podle článku 71 a řídící orgán uvedený v článku 97. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto plány vyrovnání schválí.
2. Členské státy mohou pozměnit obsah plánu vyrovnání uvedený v odstavci 1. Tyto změny předloží Komisi. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto změny plánu vyrovnání schválí.
3. Komisi je svěřena přijme prováděcí akty, jimiž vymezí strukturu plánu vyrovnání. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů.
Článek 73
Státní podpora na provádění plánů vyrovnání
Členské státy mohou poskytnout dodatečné financování pro provádění plánů vyrovnání podle článku 72. V takových případech členské státy oznámí Komisi státní podporu, kterou Komise může schválit v souladu s tímto nařízením jako součást těchto plánů. Takto oznámená státní podpora se považuje za oznámenou ve smyslu čl. 108 odst. 3 první věty Smlouvy o fungování EU.
KAPITOLA VI
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku v rámci sdíleného řízení
Článek 74
Územní působnost
Odchylně od článku 2 může být tato kapitola použita také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 75
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 3.
Článek 76
Kontrola a vynucování
1. ENRF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
nákup, instalace a vývoj technologií, včetně počítačového hardwaru a softwaru, systémů detekce plavidel (VDS), kamerových systémů a IT sítí, které umožňují shromažďování, správu, validaci, analýzu, řízení rizik, prezentaci (prostřednictvím internetových stránek souvisejících s kontrolou) a výměnu údajů týkajících se rybolovu a vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i propojení s meziodvětvovými systémy pro výměnu údajů;
b)
vývoj, nákup a instalace prvků, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné pro zajištění přenosu dat dotčenému členskému státu a orgánům Unie od aktérů působících v oblasti rybolovu a uvádění produktů rybolovu na trh, a to včetně nezbytných prvků pro systémy pro elektronické zaznamenávání a hlášení (ERS), systémy sledování plavidel (VMS) a systémy automatické identifikace (AIS) používané pro účely kontroly;
c)
vývoj, nákup a instalace komponentů, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné k zajištění sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, uvedených v článku 58 nařízení (ES) č. 1224/2009;
d)
provádění programů zaměřených na výměnu údajů mezi členskými státy a jejich analýzu;
e)
modernizace a nákup hlídkových lodí, letadel a vrtulníků, pokud jsou použity pro kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby svého provozu za rok;
f)
nákup jiných kontrolních prostředků, včetně zařízení umožňujících měření výkonu motoru a hmotnosti zařízení;
g)
vývoj inovativních kontrolních systémů a provádění pilotních projektů týkajících se kontroly rybolovu, včetně analýzy DNA ryb a vývoje internetových stránek souvisejících s kontrolou;
h)
školení a výměnné programy, včetně výměny mezi členskými státy, pro osoby odpovědné za monitorování, kontrolu a sledování rybolovných činností;
i)
analýza poměru nákladů a přínosů a posouzení auditů provedených a výdajů vynaložených příslušnými orgány při provádění monitorování, kontroly a sledování;
j)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, se zaměřením na posílení povědomí rybářů a jiných zúčastněných osob, jako jsou inspektoři, státní zástupci a soudci, jakož i povědomí široké veřejnosti o nutnosti bojovat proti nezákonnému, neohlášenému a neregulovanému rybolovu a o provádění pravidel společné rybářské politiky;
k)
provozní náklady vynaložené při provádění přísnější kontroly populací, na které se vztahují kontrolní a inspekční programy stanovené v souladu s článkem 95 nařízení (ES) č. 1224/2009 a koordinace kontroly v souladu s článkem 15 nařízení Rady (ES) č. 768/2005 (37);
l)
programy související s prováděním akčního plánu vypracovaného v souladu s čl. 102 odst. 4 nařízení (ES) č. 1224/2009, včetně jakýchkoli vzniklých provozních nákladů.
3. Opatření uvedená v odst. 2 písm. h) až l) jsou způsobilá pro podporu pouze vztahují-li se ke kontrolním činnostem orgánu veřejné moci.
4. V případě opatření uvedených v odst. 2 písm. d) a h) určí dotčené členské státy řídící orgány odpovědné za daný projekt.
Článek 77
Shromažďování údajů
1. ENRF podporuje shromažďování, správu a využívání údajů, jak je stanoveno v čl. 25 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněno v nařízení (ES) č. 199/2008.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
shromažďování, správa a využívání údajů pro účely vědecké analýzy a provádění společné rybářské politiky;
b)
celostátní a nadnárodní víceleté programy odběru vzorků, včetně programů na nižší než celostátní úrovni, za předpokladu, že všechny tyto programy se týkají populací, na které se vztahuje společná rybářská politika;
c)
monitorování komerčního a rekreačního rybolovu na moři, včetně monitorování vedlejších úlovků mořských organismů, jako např. mořských savců a ptáků;
d)
výzkumná šetření na moři;
e)
účast zástupců členských států a regionálních orgánů na regionálních koordinačních schůzkách, setkání regionálních organizací pro řízení rybolovu, jejichž je Unie smluvní stranou nebo pozorovatelem, nebo na zasedáních mezinárodních orgánů zodpovědných za poskytování vědeckého poradenství.
f)
zlepšení systémů shromažďování a správy údajů a realizace pilotních studií s cílem zlepšit stávající systémy shromažďování a správy údajů.
KAPITOLA VII
Technická pomoc z podnětu členských států
Článek 78
Technická pomoc z podnětu členských států
1. ENRF může podporovat z podnětu členského státu a až do výše stropu 6 % z celkové částky operačního programu:
a)
opatření technické pomoci uvedená v čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
vytváření národních sítí zaměřených na šíření informací, budování kapacit, výměnu osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG na území členského státu.
2. V řádně odůvodněných případech může být hranice uvedená v odstavci 1 výjimečně překročena.
KAPITOLA VIII
Opatření týkající se integrované námořní politiky financovaná v rámci sdíleného řízení
Článek 79
Specifické cíle
1. Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 6, včetně:
a)
integrovaného námořního dohledu a zejména rozvoje společného prostředí pro sdílení informací pro dohled nad námořní oblastí Unie;
b)
podpory ochrany mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako například lokalit Natura 2000, aniž je dotčen článek 37 tohoto nařízení, jakož i udržitelného využívání mořských a pobřežních zdrojů, a bližšího vymezení hranic udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v rámci směrnice 2008/56/ES.
2. Změny operačního programu v souvislosti s opatřeními uvedenými v odstavci 1 nesmí mít za následek zvýšení celkového finančního přídělu podle čl. 13 odst. 7.
Článek 80
Způsobilé operace
1. ENRF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 79, jako například operace, které:
a)
umožňují dosažení cílů integrovaného námořního dohledu, a zejména cílů společného prostředí pro sdílení informací;
b)
chrání mořské prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako např. lokalit Natura 2000, v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/14/ES;
c)
zlepšují znalosti o stavu mořského prostředí s cílem zavést monitorovací programy a programy opatření uvedené ve směrnici 2008/56/ES, v souladu s povinnostmi stanovenými v uvedené směrnici.
2. Náklady na mzdy zaměstnanců vnitrostátních správních orgánů se nepovažují za způsobilé provozní náklady.
HLAVA VI
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Integrovaná námořní politika
Článek 81
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 82
Oblast působnosti a cíle
Podpora v rámci této hlavy přispívá k posílení rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie. Jejím cílem je:
a)
podporovat rozvoj a uplatňovat integrovanou správu námořních a pobřežních záležitostí, a to zejména:
i)
prosazováním opatření, která podpoří snahu členských států a jejich regionů o rozvoj, zavedení nebo provádění integrované námořní správy,
ii)
podporou dialogu a spolupráce s příslušnými orgány členských států a zúčastněnými subjekty i mezi nimi v oblasti mořských a námořních záležitostí, včetně rozvoje a provádění integrovaných strategií na úrovni jednotlivých moří, při zohlednění vyváženého přístupu ve všech mořských oblastech i s ohledem na zvláštní rysy mořských a podmořských oblastí, jakož i případných relevantních makroregionálních strategií;
iii)
prosazováním platforem a sítí meziodvětvové spolupráce, zahrnujících zástupce veřejných orgánů na celostátní, regionální a místní úrovni, jednotlivých odvětví včetně odvětví cestovního ruchu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
iv)
zlepšováním spolupráce mezi členskými státy prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů mezi jejich příslušnými orgány;
v)
podporou výměny osvědčených postupů a dialogu na mezinárodní úrovni, včetně dvoustranného dialogu se třetími zeměmi, se zohledněním Úmluvy OSN o mořském právu (UNCLOS) a příslušných mezinárodních úmluv vycházejících z této úmluvy, aniž jsou dotčeny jiné dohody nebo ujednání, které mohou existovat mezi Unií a dotčenými třetími zeměmi. Takový dialog zahrnuje případně i efektivní jednání o ratifikaci a provádění UNCLOS;
vi)
posílením viditelnosti integrovaného přístupu k námořním záležitostem a zvyšováním povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a široké veřejnosti o tomto přístupu;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových iniciativ, které jsou vzájemně výhodné pro různá námořní odvětví nebo odvětvové politiky, přičemž bere v úvahu stávající nástroje a iniciativy a vychází z nich; těmito nástroji jsou například:
i)
integrovaný námořní dohled v zájmu posílení bezpečného, zajištěného a udržitelného využívání mořského prostoru, zejména zvýšením efektivity a účinnosti prostřednictvím meziodvětvové a přeshraniční výměny informací, s řádným zohledněním stávajících i budoucích mechanismů a systémů spolupráce;
ii)
postupy v rámci územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón;
iii)
postupný vývoj komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny námořních údajů a znalostí, která usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů, a tím zabraňuje zdvojování úsilí; za tímto účelem je třeba co nejlépe využívat stávající programy Unie a členských států;
c)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v rámci rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětví, jakož i v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech Unie, a to jako doplněk zavedených odvětvových a celostátních činností;
d)
prosazovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, například lokalit NATURA 2000, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a blíže vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to v souladu s cílem dosáhnout dobrého stavu životního prostředí a tento stav udržet, jak stanoví směrnice 2008/56/ES.
Článek 83
Způsobilé operace
1. ERNF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 82, jako například:
a)
studie;
b)
projekty, včetně zkušebních projektů a projektů spolupráce;
c)
informování veřejnosti a sdílení osvědčených postupů, osvětové kampaně a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, akcí, tvorby a správy internetových stránek a platforem zúčastněných stran;
d)
konference, semináře, fóra a pracovní setkání;
e)
koordinační činnosti včetně sítí pro sdílení informací a podpora rozvoje strategií na úrovni jednotlivých moří;
f)
vývoj, provoz a údržbu IT systémů a sítí, které umožňují sběr, správu, ověřování, analýzu a výměnu údajů, vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i vzájemné propojení systémů výměny dat napříč odvětvími;
g)
projekty odborné přípravy zaměřené na rozvoj znalostí a profesní kvalifikace a opatření na podporu profesního rozvoje v námořním odvětví.
2. Za účelem dosažení specifického cíle rozvoje přeshraničních a meziodvětvových operací podle čl. 82 písm. b) může ERNF podporovat:
a)
vývoj a provádění technických nástrojů pro integrovaný námořní dohled, a to zejména na podporu zavádění, provozu a údržby decentralizovaného systému pro výměnu informací v námořní oblasti (CISE), s cílem podporovat meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací týkající se dohledu a propojující všechny uživatelské komunity, se zohledněním relevantního vývoje v odvětvových politikách, pokud jde o dohled a případné přispívání k jejich nezbytnému vývoji;
b)
činnosti v oblasti koordinace a spolupráce mezi členskými státy nebo regiony za účelem rozvoje územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón, včetně výdajů souvisejících se systémy a postupy pro sdílení údajů a monitorování, hodnotícími činnostmi, zřízením a provozováním sítě odborníků a vytvořením programu zaměřeného na budování kapacit členských států umožňujících provádění územního plánování námořních prostor;
c)
iniciativy, jejichž předmětem je spolufinancování, nákup a údržba systémů pro pozorování moře a technických nástrojů pro přípravu, zřízení a provoz operačního systému Evropské námořní sítě pro pozorování a sběr dat, jejímž cílem je usnadnit shromažďování údajů a poznatků o mořích, jejich získávání, sestavování, zpracování, kontrolu kvality, opakované použití a distribuci prostřednictvím spolupráce mezi dotčenými členskými státy nebo mezinárodními institucemi.
KAPITOLA II
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku a integrovanou námořní politiku v rámci přímého řízení
Článek 84
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 85
Specifické cíle
Opatření podle této kapitoly usnadňují provádění společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, správu a šíření vědeckého poradenství v rámci společné rybářské politiky;
b)
specifická opatření pro kontrolu a vynucování v rámci společné rybářské politiky;
c)
dobrovolné příspěvky mezinárodním organizacím;
d)
poradní sbory;
e)
informace o trhu;
f)
komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky.
Článek 86
Vědecké poradenství a znalosti
1. ERNF může podporovat zajišťování vědeckých výsledků, a to zejména u projektů aplikovaného výzkumu přímo spojených s poskytováním vědeckého poradenství, vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení pro účely řádného a účinného rozhodování při řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
studie a pilotní projekty potřebné pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně studií a projektů zabývajících se alternativními způsoby řízení udržitelného rybolovu a akvakultury, a to i v rámci poradních sborů;
b)
příprava a poskytování vědeckých stanovisek a doporučení vědeckými institucemi, včetně mezinárodních poradních orgánů odpovědných za posuzování populací, odborníky a výzkumnými institucemi;
c)
účast odborníků na zasedáních pracovních skupin o vědeckých a technických problémech týkajících se rybolovu, například ve VTHVR, jakož i v mezinárodních poradních orgánech a na zasedáních, kde jsou vyžadovány příspěvky odborníků na oblast rybolovu a akvakultury;
d)
výzkumná šetření na moři podle č. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 199/2008 v oblastech, kde plavidla Unie působí na základě dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1380/2013;
e)
výdaje vynaložené Komisí na služby spojené se shromažďováním, správou a využíváním údajů na uspořádání a řízení zasedání odborníků na oblast rybolovu a řízení ročních pracovních programů týkajících se vědeckých a technických odborných znalostí v oblasti rybolovu, na zpracování datových volání a datových souborů a na přípravné práce zaměřené na poskytování vědeckých stanovisek a doporučení;
f)
činnosti spolupráce mezi členskými státy v oblasti shromažďování údajů se zapojením různých regionálních aktérů a včetně zřízení a provozu jednotlivých regionalizovaných databází pro ukládání, správu a využívání údajů, které budou napomáhat regionální spolupráci a zlepšovat shromažďování údajů a řídicí činnosti i vědecké znalosti při podpoře řízení rybolovu.
Článek 87
Kontrola a vynucování
1. ERNF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
společný nákup nebo nájem hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků několika členskými státy patřícími do stejné zeměpisné oblasti, pokud jsou tyto prostředky použity na kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby využití během roku;
b)
výdaje související s posuzováním a rozvojem nových kontrolních technologií a s procesy výměny údajů;
c)
veškeré provozní výdaje týkající se kontrol a hodnocení provádění společné rybářské politiky, a to zejména ověřovacích, inspekčních a auditních misí, vybavení a odborné přípravy úředníků Komise, uspořádání zasedání nebo účasti na nich, včetně výměn informací a osvědčených postupů, studií, služeb a dodavatelů IT mezi členskými státy, jakož i nájmu nebo nákupu inspekčních prostředků Komisí, a to podle hlav IX a X nařízení (ES) č. 1224/2009.
3. Za účelem posílení a sjednocení kontrol může ERNF podporovat provádění nadnárodních projektů, jejichž cílem je vytvářet a testovat systémy pro mezistátní kontrolu, inspekci a vynucování uvedené v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013, které jsou blíže stanoveny v nařízení (ES) č. 1224/2009.
Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
mezinárodní programy odborné přípravy pro osoby odpovědné za monitorování a kontrolu rybolovných činností a dohled nad nimi;
b)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, jejichž cílem je sjednotit výklad nařízení a souvisejících kontrol v Unii.
4. V případě operací uvedených v odst. 2 písm. a) se jako příjemce určí pouze jeden z dotčených členských států.
Článek 88
Dobrovolné finanční příspěvky mezinárodním organizacím
ERNF může podporovat tyto druhy operací v oblasti mezinárodních vztahů:
a)
finanční příspěvky poskytované organizacím Organizace spojených národů, jakož i dobrovolné financování jakékoli mezinárodní organizace, která je činná v oblasti mořského práva;
b)
finanční příspěvky na přípravu nových mezinárodních organizací nebo přípravu nových mezinárodních smluv, které jsou předmětem zájmu Unie;
c)
finanční příspěvky na práci nebo programy, které provádějí mezinárodní organizace a které jsou předmětem zvláštního zájmu Unie;
d)
finanční příspěvky na libovolnou činnost (včetně pracovních, neformálních nebo mimořádných setkání smluvních stran), která obhajuje zájmy Unie v mezinárodních organizacích a posiluje spolupráci s jejími partnery v těchto organizacích. V této souvislosti může ERNF nést náklady účasti zástupců třetích zemí na jednáních a zasedáních v rámci mezinárodních fór a organizací, je-li jejich přítomnost nezbytná pro zájmy Unie.
Článek 89
Poradní sbory
1. ERNF přispívá na provozní náklady poradních sborů zřízených podle článku 43 nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Poradní sbor mající právní subjektivitu může požádat o podporu Unie jakožto subjekt sledující cíl obecného evropského zájmu.
Článek 90
Informace o trhu
ERNF může podporovat vypracování a šíření informací o trhu, pokud jde o produkty rybolovu a akvakultury, které provádí Komise v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 1379/2013.
Článek 91
Komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky
ERNF může podporovat:
a)
náklady na informační a komunikační činnosti související se společnou rybářskou politikou a integrovanou námořní politikou včetně:
i)
nákladů na vytvoření, překlad a šíření materiálů uzpůsobených specifickým potřebám jednotlivých cílových skupin v písemné, audiovizuální a elektronické podobě,
ii)
nákladů na přípravu a organizaci akcí a setkání, které mají informovat jednotlivé dotčené strany v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky a shromažďovat jejich názory;
b)
cestovní výdaje a výdaje na ubytování odborníků a zástupců zúčastněných stran pozvaných Komisí na zasedání;
c)
náklady na komunikační činnosti týkající se politických priorit Unie, souvisejí-li s obecnými cíli tohoto nařízení.
KAPITOLA III
Technická pomoc
Článek 92
Technická pomoc z podnětu Komise
ERNF může z podnětu Komise podpořit v mezích stropu ve výši 1,1 % ERNF:
a)
opatření technické pomoci uvedená v článku 58 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
příprava, monitorování a hodnocení dohod o udržitelném rybolovu a účasti Unie v regionálních organizacích pro řízení rybolovu. Mezi tato opatření patří studie, zasedání, zapojení odborníků, náklady na dočasné zaměstnance, informační činnost a veškeré další administrativní náklady nebo náklady vzniklé v souvislosti s vědeckou nebo technickou pomocí ze strany Komise;
c)
vytvoření evropské sítě skupin FLAG zaměřené na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG. Tato síť spolupracuje se subjekty zajišťujícími vytváření sítí a poskytujícími technickou pomoc pro místní rozvoj, jež byly zřízeny EFRR, ESF a EZFRV, pokud jde o jejich činnosti v oblasti místního rozvoje a nadnárodní spolupráci.
HLAVA VII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 93
Oblast působnosti
Tato hlava se vztahuje na opatření financovaná v rámci sdíleného řízení podle hlavy V.
KAPITOLA II
Prováděcí mechanismus
Oddíl 1
Podpora z ERNF
Článek 94
Určení míry spolufinancování
1. Při přijímání prováděcích aktů podle článku 19, kterými se schvaluje operační program, Komise stanoví maximální příspěvek ERNF tomuto programu.
2. Příspěvek ERNF se vypočte na základě výše způsobilých veřejných výdajů.
Operační program stanoví sazbu příspěvku ERNF použitelnou pro priority Unie stanovené v článku 6. Maximální sazba příspěvku ERNF činí 75 % způsobilých veřejných výdajů a minimální sazba příspěvku ERNF činí 20 % způsobilých veřejných výdajů.
3. Odchylně od odstavce 2 je příspěvek ERNF:
a)
100 % způsobilých veřejných výdajů u podpory v rámci podpory skladování podle článku 67;
b)
100 % způsobilých veřejných výdajů u režimu vyrovnání uvedeného v článku 70;
c)
50 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v článcích 33 a 34 a čl. 41 odst. 2;
d)
70 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. e);
e)
90 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l);
f)
80 % způsobilých výdajů u podpory uvedené v článku 77.
4. Odchylně od odstavce 2 se maximální sazba příspěvku ERNF použitelná pro specifické cíle v rámci priority Unie zvyšuje o deset procentních bodů, jestliže se celá priorita Unie uvedená v čl. 6 bodu 4 provádí prostřednictvím komunitně vedeného místního rozvoje.
Článek 95
Míra veřejné podpory
1. Členské státy uplatňují maximální míru veřejné podpory ve výši 50 % celkových způsobilých výdajů na danou operaci.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
příjemcem je veřejnoprávní subjekt nebo podnik pověřený poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, je-li pomoc poskytnuta na poskytování takových služeb;
b)
operace souvisí s podporou skladování uvedenou v článku 67;
c)
operace souvisí s režimem vyrovnání uvedeným v článku 70;
d)
operace souvisí se shromažďováním údajů uvedeným v článku 77;
e)
operace souvisí s podporou podle článku 33 nebo 34 nebo s vyrovnáním podle článku 54, 55 nebo 56;
f)
operace souvisí s opatřeními integrované námořní politiky uvedenými v článku 80.
3. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši od 50 % do 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
operace je prováděna podle hlavy V kapitol I, II nebo IV a splňuje všechna tato kritéria:
i)
jedná se o společný zájem;
ii)
jedná se o společného příjemce;
iii)
má případně inovativní funkce na místní úrovni;
b)
operace je prováděna podle hlavy V kapitoly III, splňuje jedno z kritérií uvedených v písm. a) bodech i), ii) nebo a iii) tohoto odstavce a poskytuje veřejnosti přístup k jejím výsledkům.
4. Odchylně od odstavce 1 se pro specifické typy operací uvedené v příloze I použijí dodatečné procentní body míry veřejné podpory podle přílohy I.
5. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví způsob, jakým se použijí různé procentní body míry veřejné podpory v případě, že je splněno několik podmínek z přílohy I. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 96
Výpočet dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů
Pokud je podpora udělena na základě dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů, členské státy zajistí, aby byly příslušné výpočty postačující, přesné a stanovené předem na základě přiměřeného, spravedlivého a ověřitelného výpočtu.
KAPITOLA III
Řídicí a kontrolní systémy
Článek 97
Řídící orgán
1. Kromě obecných pravidel stanovených v článku 125 nařízení (EU) č. 1303/2013 řídící orgán:
a)
každoročně do 31. března předkládá Komisi příslušné souhrnné údaje o operacích vybraných k financování do konce předcházejícího kalendářního roku, včetně hlavních charakteristik příjemce a samotné operace;
b)
zajišťuje propagaci operačního programu, a to informováním potenciálních příjemců, profesních organizací, hospodářských a sociálních partnerů, subjektů podílejících se na prosazování rovnosti žen a mužů a dotčených nevládních organizací, včetně ekologických organizací, o možnostech, které program nabízí, a o pravidlech pro získání přístupu k financování na základě programu;
c)
zajišťuje propagaci operačního programu informováním příjemců příspěvku Unie a široké veřejnosti o úloze, kterou Unie v programu plní.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla předkládání údajů uvedených v odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 98
Předávání finančních údajů
1. Do 31. ledna a 31. července předloží členské státy Komisi v elektronické podobě prognózu týkající se částky, v jejíž výši předpokládají, že předloží žádosti o platby na stávající a následující rozpočtový rok.
2. Komise přijme prováděcí akt, jímž stanoví vzor, který má být při předkládání finančních údajů Komisi použit. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
KAPITOLA IV
Kontrola prováděná členskými státy
Článek 99
Finanční opravy prováděné členskými státy
1. Kromě finančních oprav podle článku 143 nařízení (EU) č. 1303/2013 provedou členské státy finanční opravy, pokud příjemce neplní povinnosti stanovené v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Pro případy finančních oprav podle odstavce 1 určí členské státy částku opravy, která je přiměřená s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení povinností nebo trestného činu ze strany příjemce a na význam příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost příjemce.
KAPITOLA V
Kontroly prováděné Komisí
Oddíl 1
Přerušení a pozastavení
Článek 100
Přerušení platební lhůty
1. Kromě kritérií umožňujících přerušení, jež jsou uvedena v čl. 83 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, může pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přerušit platební lhůtu týkající se žádosti o průběžnou platbu v případě, že členský stát neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před přerušením lhůty pro průběžnou platbu podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akty, jimiž konstatuje, že existují důkazy poukazující na zjištěné závažné neplnění povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takových prováděcích aktů Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných důkazech nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné přerušení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 101
Pozastavení plateb
1. Kromě okolností uvedených v článku 142 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise přijmout prováděcí akty, jimiž zcela nebo zčásti pozastaví vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu v případě, že členský stát závažným způsobem neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před pozastavením průběžné platby podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akt, jímž konstatuje, že členský stát nesplnil své povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takového prováděcího aktu Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných zjištěních nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné pozastavení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 102
Pravomoci Komise
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení případů neplnění povinností podle článku 100 a případů závažného neplnění povinností podle čl. 101 odst. 1, a to na základě příslušných pravidel společné rybářské politiky, která jsou nezbytná pro zachování biologických mořských zdrojů.
Oddíl 2
Výměna informací a finanční opravy
Článek 103
Přístup k informacím
Členské státy sdělí Komisi na její žádost právní a správní předpisy, které přijaly k provádění aktů Unie týkajících se společné rybářské politiky, pokud tyto akty mají finanční důsledky pro ERNF.
Článek 104
Důvěrnost
1. Členské státy a Komise přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily důvěrnost informací sdělených nebo získaných v rámci kontrol na místě nebo při schvalování účetní závěrky prováděných podle tohoto nařízení.
2. Na informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku se vztahují zásady uvedené v článku 8 nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (38).
Článek 105
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Kromě případů uvedených v čl. 22 odst. 7, článku 85 a čl. 144 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijme prováděcí akty, jimiž provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na operační program nebo jeho části, pokud po provedení nezbytného přezkumu dojde k závěru, že:
a)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, ve kterých příjemce neplní povinnosti podle čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení, a tyto výdaje nebyly členským státem opraveny před zahájením opravného řízení podle tohoto odstavce;
b)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, v nichž členský stát závažným způsobem nedodržel pravidla společné rybářské politiky, což mělo za následek pozastavení platby podle článku 101 tohoto nařízení, a v nichž dotčený členský stát dosud neprokázal, že přijal nezbytná nápravná opatření pro zajištění dodržování a vynucování použitelných pravidel v budoucnosti.
2. Komise rozhodne o výši opravy s přihlédnutím k povaze, závažnosti, délce trvání a opakování závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky ze strany členského státu nebo příjemce a k významu příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost dotčeného příjemce.
3. Pokud není možné přesně kvantifikovat výši výdajů spojených s nedodržováním pravidel společné rybářské politiky členským státem, Komise použije finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace podle odstavce 4.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, a kritérií pro uplatnění paušálních sazeb nebo finančních oprav na základě extrapolace.
Článek 106
Postup
Navrhuje-li Komise finanční opravu podle článku 105 tohoto nařízení, použije se obdobně článek 145 nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA VI
Monitorování, hodnocení, informace a komunikace
Oddíl 1
Zavedení společného systému monitorování a hodnocení a cíle tohoto systému
Článek 107
Systém monitorování a hodnocení
1. Zavádí se společný systém monitorování a hodnocení pro operace ERNF v rámci sdíleného řízení za účelem posuzování výkonnosti ERNF. K zajištění účinného posuzování výkonnosti je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o obsah a tvorbu uvedeného systému.
2. Celkový dopad ERNF se posuzuje ve vztahu k prioritám Unie stanoveným v článku 6.
Komise může přijmout prováděcí akty, jimiž stanoví soubor ukazatelů specifických pro tyto priority Unie. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
3. Členské státy poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace, které umožní monitorování a hodnocení dotčených opatření. Komise zohlední potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů, a zejména jejich případné použití pro statistické účely. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla pro informace zasílané členskými státy, jakož i pro potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 127 odst. 3.
4. Komise předloží každé čtyři roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto článku. První zpráva musí být předložena do 31. prosince 2017.
Článek 108
Cíle
Cíli společného systému monitorování a hodnocení je:
a)
prokázat pokrok a dosažené výsledky společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, posoudit celkový dopad a zhodnotit účinnost, účelnost a relevantnost operací ERNF;
b)
přispět k cílenější podpoře společné rybářské politiky a integrované námořní politiky;
c)
podpořit proces společného učení v souvislosti s monitorováním a hodnocením;
d)
zajistit kvalitní, empiricky podložená hodnocení operací ERNF, která se promítnou do rozhodovacího procesu.
Oddíl 2
Technická ustanovení
Článek 109
Společné ukazatele
1. V systému monitorování a hodnocení podle článku 107 je za účelem shromažďování údajů na úrovni Unie uveden seznam společných ukazatelů týkajících se výchozí situace a rovněž finančního plnění, výstupů a výsledků operačního programu, které se použijí pro každý operační program.
2. Společné ukazatele jsou spojeny s milníky a cíli stanovenými v operačních programech v souladu s prioritami Unie stanovenými v článku 6. Tyto společné ukazatele se použijí pro přezkum výkonnosti uvedený v čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a umožní posouzení pokroku, účelnosti a účinnosti provádění politiky na základě cílů na úrovni Unie a jednotlivých programů.
Článek 110
Elektronický informační systém
1. Hlavní informace o provádění operačního programu, o každé operaci vybrané pro financování a o dokončených operacích, které jsou zapotřebí pro monitorování a hodnocení, včetně hlavních charakteristik příjemce a projektu, se zaznamenávají a uchovávají elektronickými prostředky.
2. Komise zajistí, aby existoval vhodný a bezpečný elektronický systém pro záznam, uchovávání a správu hlavních informací a podávání zpráv o monitorování a hodnocení.
Článek 111
Poskytování informací
Příjemci podpory v rámci ERNF včetně skupin FLAG se zaváží, že řídícímu orgánu nebo určeným hodnotitelům či jiným subjektům pověřeným vykonáváním funkcí jeho jménem poskytnou veškeré údaje a informace, které jsou potřebné k monitorování a hodnocení operačního programu, zejména ve vztahu k plnění specifických cílů a priorit.
Oddíl 3
Monitorování
Článek 112
Postupy monitorování
1. Řídící orgán uvedený v článku 97 tohoto nařízení a monitorovací výbor uvedený v článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorují kvalitu provádění programu.
2. Řídící orgán a monitorovací výbor monitorují operační program prostřednictvím finančních ukazatelů a ukazatelů pro výstupy a výsledky.
Článek 113
Funkce monitorovacího výboru
Kromě funkcí uvedených v článku 49 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorovací výbor ověří plnění operačního programu a účinnost jeho provádění. Za tímto účelem monitorovací výbor:
a)
je konzultován a do šesti měsíců od rozhodnutí o schválení programu schvaluje kritéria pro výběr financovaných operací, přičemž výběrová kritéria se upravují podle potřeb programování;
b)
přezkoumává činnosti a výstupy spojené s plánem hodnocení programu;
c)
přezkoumává opatření v rámci programu spojená s plněním specifických předběžných podmínek;
d)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávy o provádění před jejich odesláním Komisi;
e)
posuzuje opatření na podporu rovnosti žen a mužů, rovných příležitostí a nediskriminace, včetně přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením.
Monitorovací výbor není konzultován ohledně pracovních plánů pro shromažďování údajů uvedených v článku 21.
Článek 114
Výroční zpráva o provádění
1. Do 31. května 2016 a do 31. května každého následujícího roku až do roku 2023 a včetně tohoto roku předloží členské státy Komisi výroční zprávu o provádění operačního programu v předcházejícím kalendářním roce. Zpráva předložená v roce 2016 zahrnuje kalendářní roky 2014 a 2015.
2. Kromě toho, co je uvedeno v článku 50 nařízení (EU) č. 1303/2013, výroční zprávy o provádění obsahují:
a)
informace o finančních závazcích a výdajích podle jednotlivých opatření;
b)
přehled činností vykonávaných v souvislosti s plánem hodnocení;
c)
informace o opatřeních přijatých v případech závažných porušeních pravidel uvedených v čl. 10 odst. 1 tohoto nařízení, o nedodržení podmínek stanovených v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení a o nápravných opatřeních;
d)
informace o opatřeních přijatých v zájmu dodržení ustanovení čl. 41 odst. 10 tohoto nařízení;
e)
informace o opatřeních přijatých s cílem zajistit zveřejnění příjemců v souladu s přílohou V tohoto nařízení, a to v případě fyzických osob v souladu s vnitrostátními právními předpisy včetně jakékoli použitelné prahové hodnoty.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme pravidla týkající se formy a předkládání výročních zpráv o provádění. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Oddíl 4
Hodnocení
Článek 115
Obecná ustanovení
1. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví prvky, které mají obsahovat zprávy o předběžném hodnocení podle článku 55 nařízení (EU) č. 1303/2013, a stanoví minimální požadavky na plán hodnocení uvedený v článku 56 uvedeného nařízení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Členské státy zajistí, aby hodnocení vyhovovala společnému systému monitorování a hodnocení dohodnutému v souladu s článkem 107, zajistí vypracování a shromažďování nezbytných údajů a předloží hodnotitelům jednotlivé informace poskytnuté systémem monitorování.
3. Členské státy zpřístupní hodnotící zprávy na internetu a Komise na internetových stránkách Unie.
Článek 116
Předběžné hodnocení (ex ante)
Členské státy zajistí, aby se hodnotitel zapojený do předběžného hodnocení podílel od počátku na procesu vypracování operačního programu ERNF, včetně vypracování analýzy uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. a), návrhu intervenční logiky programu a stanovení cílů programu.
Článek 117
Následné hodnocení (ex-post)
V souladu s článkem 57 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise v úzké spolupráci se členskými státy vyhotoví zprávu o následném hodnocení.
Článek 118
Shrnutí hodnocení
Za vypracování shrnutí zpráv o předběžném hodnocení na úrovni Unie odpovídá Komise. Shrnutí hodnotících zpráv se provede nejpozději do 31. prosince roku následujícího po předložení příslušných hodnocení.
Oddíl 5
Informace a komunikace
Článek 119
Poskytování informací a propagace
1. V souladu s čl. 97 odst. 1 písm. b) řídící orgán zodpovídá za:
a)
zajištění toho, že budou vytvořeny jediné internetové stránky nebo jediný internetový portál poskytující informace o operačním programu v členském státu, jakož i přístup k nim;
b)
informování potenciálních příjemců o možnostech financování v rámci operačního programu;
c)
informování občanů Unie o úloze a dosažených výsledcích ERNF prostřednictvím informačních a komunikačních opatření seznamujících s výsledky a dopady dohod o partnerství, operačních programů a operací;
d)
zajištění toho, že je uveřejněn přehled opatření k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, včetně případů neplnění povinností ze strany členských států nebo příjemců, a přijatých nápravných opatření, například finančních oprav.
2. Za účelem zajištění transparentnosti podpory z ERNF vedou členské státy seznam operací ve formátu CSV nebo XML, který je dostupný prostřednictvím jediné internetové stránky nebo jediného internetového portálu poskytujících seznam operací a přehled operačního programu.
Seznam operací se aktualizuje nejméně jednou za šest měsíců.
Minimální informace, které mají být uvedeny v seznamu operací, včetně konkrétních informací o operacích podle článků 26, 39, 47, 54 a 56, jsou stanoveny v příloze V.
3. Podrobná pravidla týkající se informačních a propagačních opatření pro veřejnost a informačních opatření pro žadatele a příjemce jsou stanovena v příloze V.
4. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví technické vlastnosti informačních a propagačních opatření k určité operaci, pokyny pro vytvoření znaku a vymezení standardních barev. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
HLAVA VIII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 120
Oblast působnosti
Tato hlava se použije na opatření financovaná v rámci přímého řízení uvedeného v hlavě VI.
KAPITOLA II
Kontrola
Článek 121
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby finanční zájmy Unie byly při provádění operací financovaných podle tohoto nařízení chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i kontroly na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování Unií přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (39) a v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení musí výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění auditů, kontrol a inspekcí na místě uvedených ve zmíněných odstavcích, v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 122
Audity
1. Úředníci Komise nebo Účetního dvora nebo jejich zástupci mohou provádět audity na místě u operací financovaných podle tohoto nařízení kdykoli za podmínky oznámení nejméně deset pracovních dnů předem, s výjimkou naléhavých případů, po dobu nejvýše tří let po konečné platbě provedené Komisí.
2. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci řádně zmocnění k provádění auditů na místě mají přístup k účetnictví a všem dalším dokladům, včetně dokumentů a metadat vytvořených nebo obdržených a uchovávaných v elektronické podobě a souvisejících s výdaji financovanými podle tohoto nařízení.
3. Auditními pravomocemi uvedenými v odstavci 2 není dotčeno uplatňování vnitrostátních předpisů, jež vyhrazují některé úkony činitelům zvlášť určeným vnitrostátními právními předpisy. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci se neúčastní mimo jiné domovních prohlídek ani úředních výslechů osob podle vnitrostátního práva dotčeného členského státu. Mají však přístup k takto získaným informacím.
4. Pokud je jakákoli finanční podpora Unie poskytnutá na základě tohoto nařízení následně přidělena třetí osobě coby konečnému příjemci pomoci, poskytne původní příjemce, jakožto příjemce finanční podpory Unie, Komisi veškeré významné informace ohledně totožnosti tohoto konečného příjemce.
Článek 123
Pozastavení plateb, omezení a zrušení finančního příspěvku
1. Pokud Komise dojde k závěru, že finanční prostředky Unie nebyly použity v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení nebo v jakémkoli jiném použitelném právním předpisu Unie, oznámí tuto skutečnost příjemcům, a ti ve lhůtě jednoho měsíce od tohoto oznámení předloží Komisi své připomínky.
2. Pokud příjemci neodpovědí ve lhůtě stanovené v odstavci 1 tohoto článku nebo pokud nejsou jejich připomínky považovány za uspokojivé, Komise sníží nebo zruší poskytnutou finanční podporu nebo pozastaví platby. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vracejí do souhrnného rozpočtu Unie. Z částek, které nejsou vráceny včas, se účtuje úrok z prodlení za podmínek stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
KAPITOLA III
Hodnocení a podávání zpráv
Článek 124
Hodnocení
1. Operace financované na základě tohoto nařízení jsou pravidelně monitorovány s cílem sledovat jejich provádění.
2. Komise zajistí pravidelné nezávislé a externí hodnocení financovaných operací.
Článek 125
Podávání zpráv
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
do 31. března 2017 zprávu o prozatímním hodnocení získaných výsledků a o kvalitativních a množstevních aspektech provádění operací financovaných podle tohoto nařízení;
b)
do 31. srpna 2018 sdělení o pokračování operací financovaných na základě tohoto nařízení.
HLAVA IX
PROCESNÍ USTANOVENÍ
Článek 126
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 je svěřena Komisi do dne 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 127
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský námořní a rybářský fond. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu, který má být přijat podle čl. 95 odst. 5, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
HLAVA X
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 128
Zrušení
1. Aniž je dotčen čl. 129 odst. 2, nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článek 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 129
Přechodná ustanovení
1. Aby se usnadnil přechod z režimů podpory zavedených nařízeními (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007 a (EU) č. 1255/2011 na systém zavedený tímto nařízením, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, jimiž stanoví podmínky, za kterých může být podpora schválená Komisí podle těchto nařízení začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení, včetně technické pomoci a následných hodnocení.
2. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změny dotčených projektů, včetně jejich úplného nebo částečného zrušení, až do jejich uzavření nebo pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článku 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo jakéhokoli jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc ke dni 31. prosince 2013 vztahuje, a na tyto projekty nebo pomoc se nadále použijí uvedené předpisy.
3. Žádosti podané podle nařízení (ES) č. 1198/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 130
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
REGULAMENTUL (UE) NR. 508/2014 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 15 mai 2014
privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 42, articolul 43 alineatul (2), articolul 91 alineatul (1), articolul 100 alineatul (2), articolul 173 alineatul (3), articolul 175, articolul 188, articolul 192 alineatul (1), articolul 194 alineatul (2), articolul 195 alineatul (2) și articolul 349,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),
întrucât:
(1)
Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 13 iulie 2011 intitulată „Reforma politicii comune în domeniul pescuitului” a prezentat potențialele provocări, obiective și orientări ale politicii comune în domeniul pescuitului (denumită în continuare „PCP”) ulterior anului 2013. În perspectiva dezbaterii care a urmat publicării comunicării menționate, PCP a fost reformată prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4). Reforma PCP cuprinde toate elementele principale ale PCP, inclusiv aspectele sale financiare. În vederea îndeplinirii obiectivelor acestei reforme, este oportun să se abroge Regulamentul (CE) nr. 2328/2003 al Consiliului (5), Regulamentul (CE) nr. 861/2006 al Consiliului (6), Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului (7) și Regulamentul (CE) nr. 791/2007 al Consiliului (8), precum și să se înlocuiască toate aceste dispoziții cu prezentul regulament.
Fiind recunoscut faptul că toate aspectele legate de oceanele și mările Europei sunt legate între ele, prezentul regulament ar trebui să sprijine, de asemenea, dezvoltarea în continuare a politicii maritime integrate (PMI) menționată în Regulamentul (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (9).
(2)
Domeniul de aplicare al Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) ar trebui să includă sprijin pentru PCP pentru conservarea resurselor biologice marine, pentru gestionarea pescuitului și a flotelor care exploatează respectivele resurse, pentru resursele biologice de apă dulce și acvacultura, precum și pentru prelucrarea și comercializarea produselor pescărești și de acvacultură, în cazul în care astfel de activități au loc pe teritoriul statelor membre, sunt desfășurate de navele de pescuit ale Uniunii sau de resortisanți ai statelor membre, fără se a aduce atingere responsabilității primare a statului de pavilion, ținând cont de dispozițiile articolului 117 din Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 (10) (CNUDM).
(3)
Succesul PCP depinde de un sistem eficace de control, inspecție și aplicare, precum și de disponibilitatea unor date complete și fiabile, atât în vederea consultanței științifice, cât și în scop de punere în aplicare și control. Prin urmare, FEPAM ar trebui să sprijine politicile respective.
(4)
Domeniul de aplicare al FEPAM ar trebui să includă sprijinul pentru PMI, inclusiv pentru elaborarea și punerea în aplicare a unor operațiuni și a unui proces decizional coordonate în legătură cu oceanele, mările, regiunile costiere și sectoarele maritime, în completarea diferitelor politici ale Uniunii legate de acestea, în special a PCP și a politicilor privind transportul, industria, coeziunea teritorială, mediul, energia și turismul. Ar trebui să se asigure coerența și integrarea în ceea ce privește gestionarea diferitelor politici sectoriale în Marea Baltică, Marea Nordului, Mările Celtice, Golful Biscaya și Coasta Iberică, bazinul maritim al Mării Mediterane și bazinul maritim al Mării Negre.
(5)
Beneficiarii FEPAM, în sensul articolului 2 punctul 10 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (11), pot fi operatori în sensul articolului 4 punctul 30 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, pescari sau organizații de pescari, dacă nu se specifică altfel în prezentul regulament.
(6)
În conformitate cu concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010, prin care a fost adoptată noua strategie a Uniunii pentru creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în temeiul Comunicării Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020 - O strategie pentru creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” („Strategia Europa 2020”), Uniunea și statele membre ar trebui să pună în aplicare măsuri pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, promovând în același timp dezvoltarea armonioasă în Uniune. Ar trebui ca resursele să fie concentrate în vederea atingerii obiectivelor și țintelor Strategiei Europa 2020, îndeosebi a celor legate de ocuparea forței de muncă, de schimbările climatice, de durabilitatea energetică, de combaterea sărăciei și de incluziunea socială, precum și în vederea îmbunătățirii eficacității prin punerea unui accent mai puternic pe rezultate. Includerea PMI în FEPAM contribuie, de asemenea, la îndeplinirea principalelor obiective de politică stabilite în Strategia Europa 2020 și corespunde obiectivelor generale privind creșterea coeziunii economice, sociale și teritoriale prevăzute în Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).
(7)
Pentru a se garanta faptul că FEPAM contribuie la îndeplinirea obiectivelor PCP, PMI și ale Strategiei Europa 2020, este necesar să se pună accentul pe un număr limitat de priorități esențiale referitoare la încurajarea pescuitului și a acvaculturii durabile din punctul de vedere al mediului, eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, inovatoare, competitive și bazate pe cunoaștere, stimulând punerea în aplicare a PCP, sporind ocuparea forței de muncă și coeziunea teritorială, încurajând comercializarea și prelucrarea, precum și punerea în aplicare a PMI.
(8)
În toate etapele punerii în aplicare a FEPAM, Uniunea ar trebui să urmărească eliminarea inegalităților și promovarea egalității între bărbați și femei, precum și combaterea discriminării pe criterii de sex, origine rasială sau etnică, religie sau credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală.
(9)
Obiectivul general al PCP constă în a garanta că activitățile din domeniul pescuitului și acvaculturii contribuie la crearea unor condiții de mediu în măsură să fie sustenabile pe termen lung, care sunt necesare pentru dezvoltarea economică și socială. De asemenea, politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să contribuie la creșterea productivității, la un nivel de trai echitabil pentru sectorul pescuitului și la piețe stabile și ar trebui să asigure disponibilitatea resurselor și prețuri rezonabile pentru produsele livrate consumatorilor.
(10)
Este extrem de important ca aspectele de mediu să fie mai bine integrate în PCP, ceea ce ar conduce la atingerea obiectivelor și țintelor politicii de mediu a Uniunii și ale Strategiei Europa 2020. PCP vizează o exploatare a resurselor biologice marine vii prin care să se refacă și să se mențină stocurile de pește la niveluri care să permită obținerea producției maxime durabile, până în 2015, dacă este posibil, și cel târziu până în 2020. PCP ar trebui să pună în aplicare abordări preventive și ecosistemice în ceea ce privește gestionarea pescuitului. În consecință, FEPAM ar trebui să contribuie la protecția mediului marin, astfel cum se prevede în Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12).
(11)
Finanțarea prin intermediul unui fond unic, FEPAM, a cheltuielilor aferente PCP și PMI ar trebui să abordeze necesitatea unei simplificări și să consolideze integrarea ambelor politici. Extinderea gestiunii partajate la prelucrare și comercializare, inclusiv la compensațiile pentru regiunile ultraperiferice, la activitățile de control, de colectare de date și de gestionare, precum și la PMI, ar trebui să contribuie în continuare la simplificarea și la reducerea sarcinii administrative atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre și, de asemenea, să ducă la sporirea coerenței și eficienței sprijinului acordat.
(12)
Bugetul Uniunii ar trebui să finanțeze cheltuielile aferente PCP și PMI prin intermediul unui fond unic, FEPAM, fie în mod direct, fie în cadrul gestiunii partajate cu statele membre. Gestiunea partajată cu statele membre ar trebui să se aplice nu doar măsurilor de sprijinire a pescuitului, a acvaculturii și a dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității, ci și prelucrării și comercializării, compensațiilor pentru regiunile ultraperiferice și activităților de control și de colectare de date, precum și PMI. Gestiunea directă ar trebui să se aplice consultanței științifice, măsurilor specifice de control și de executare, contribuțiilor voluntare la organizațiile regionale de gestionare a pescuitului, cunoașterii pieței, consiliilor consultative și operațiunilor de punere în aplicare a PMI și activităților de comunicare. Ar trebui să fie precizate tipurile de operațiuni care se califică pentru a fi finanțate prin FEPAM.
(13)
Este necesar să se facă distincția între categoriile de măsuri de control și de punere în aplicare care sunt cofinanțate în cadrul gestiunii partajate și cele cofinanțate în cadrul gestiunii directe. Este esențială rezervarea resurselor care urmează a fi alocate activităților de control și de colectare de date în cadrul gestiunii partajate, permițând o anumită flexibilitate între cele două categorii de măsuri.
(14)
În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, sprijinul financiar din partea Uniunii în cadrul FEPAM urmează a fi condiționată de respectarea normelor PCP de către statele membre și de către operatori. Această cerință este menită a reflecta responsabilitatea Uniunii de a garanta, în interes public, conservarea resurselor biologice marine în temeiul PCP, în temeiul articolului 3 din TFUE.
(15)
Îndeplinirea obiectivelor PCP ar fi subminată dacă sprijinul financiar din partea Uniunii în cadrul FEPAM ar fi acordată operatorilor care, ex-ante, nu au îndeplinit cerințele legate de interesul public de a se conserva resursele biologice marine. Prin urmare, cererile prezentate de operatori ar trebui să fie eligibile pentru finanțare în cadrul FEPAM numai cu condiția ca, într-o anumită perioadă înaintea depunerii unei cereri de sprijin, operatorii respectivi să nu fi să nu fi săvârșit nicio încălcare, infracțiune sau fraudă gravă și să nu fi fost implicați în operarea, gestionarea sau deținerea în proprietate a navelor de pescuit incluse pe lista Uniunii privind navele angajate în activități de pescuit ilegale, nedeclarate și nereglementate (INN) sau al navelor sub pavilionul unor țări identificate ca țări terțe necooperante astfel cum se prevede în prezentul regulament.
(16)
De asemenea, beneficiarii ar trebui să îndeplinească în continuare cerințele de admisibilitate și după transmiterea cererii pentru sprijin, atât pe întreaga perioadă de punere în aplicare a operațiunii, cât și timp de cinci ani de la efectuarea plății finale către beneficiarul în cauză.
(17)
Ar trebui să se aplice consecințe financiare și corecții în cazul în care beneficiarul nu îndeplinește condițiile de eligibilitate și de durabilitate. Pentru a determina cuantumul unei astfel de corecții financiare, ar trebui să se țină cont de natura, gravitatea, durata și caracterul repetitiv al comiterii încălcărilor, infracțiunilor sau fraudelor de către beneficiar, precum și de importanța contribuției FEPAM la activitatea economică a beneficiarului.
(18)
Îndeplinirea obiectivelor PCP ar fi, de asemenea, subminată dacă sprijinul financiar din partea Uniunii în cadrul FEPAM ar fi furnizată statelor membre care nu și-au îndeplinit obligațiile prevăzute de normele PCP legate de interesul public de a se conserva resursele marine, de exemplu obligațiile referitoare la colectarea de date și la aplicarea controalelor. Mai mult decât atât, în cazul neîndeplinirii obligațiilor respective, există riscul ca statele membre să nu detecteze cererile inadmisibile sau operațiunile neeligibile.
(19)
Ca măsură preventivă, pentru a împiedica efectuarea unor plăți neeligibile, precum și pentru a stimula statele membre să se conformeze normelor PCP, ar trebui să se prevadă dispoziții pentru întreruperea termenului de plată și suspendarea plăților, ca măsuri cu durată și domeniu de aplicare limitate. Corecțiile financiare care au consecințe definitive și irevocabile ar trebui să se aplice numai cheltuielilor afectate de cazurile de neconformare.
(20)
În vederea îmbunătățirii coordonării și a punerii în aplicare armonizate a fondurilor care oferă sprijin în temeiul politicii de coeziune, și anume Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european (FSE) și Fondul de coeziune (FC), a fondurilor pentru dezvoltare rurală și pentru sectorul maritim și al pescuitului, și anume Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și, respectiv, FEPAM, au fost stabilite dispoziții comune pentru toate aceste fonduri („fondurile ESI”) prin Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. În completarea Regulamentului (UE) nr. 1303/2013, prezentul regulament conține dispoziții specifice și complementare, datorate particularităților sectoarelor PCP și PMI.
(21)
Principiul proporționalității ar trebui aplicat programului operațional și pe întreg parcursul ciclului de program, ținând cont de dimensiunea administrațiilor respective statelor membre și de cuantumul total al cheltuielilor publice alocat programului operațional.
(22)
Comisia ar trebui să realizeze o defalcare anuală pe stat membru a creditelor de angajament disponibile, aplicând criterii obiective și transparente. Aceste criterii ar trebui să includă indicatori de măsurare a dimensiunii sectorului pescuitului și acvaculturii, a amplorii responsabilităților privind controlul și colectarea de date, a alocărilor istorice în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 și a consumului anterior în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 861/2006.
(23)
Îndeplinirea anumitor condiționalități specifice ex ante este extrem de importantă în contextul PCP, în special în ceea ce privește prezentarea unui raport privind capacitatea de pescuit și a unui plan strategic național multianual pentru acvacultură și capacitatea administrativă dovedită în vederea respectării cerințelor privind datele necesare pentru gestionarea pescuitului, precum și în vederea punerii în aplicare a unui sistem de control, inspecție și executare al Uniunii.
(24)
În conformitate cu obiectivul de simplificare, toate activitățile în temeiul FEPAM care intră sub incidența gestiunii partajate, inclusiv controlul și colectarea de date, ar trebui să ia forma unui program operațional unic pentru fiecare stat membru, în conformitate cu structura națională a respectivului stat membru. Exercițiul de programare ar trebui să vizeze perioada cu prinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. Atunci când întocmesc programul operațional unic, statele membre ar trebui să se asigure că volumul și conținutul programelor lor operaționale reflectă obiectivul de simplificare. Fiecare program ar trebui să stabilească o strategie pentru atingerea țintelor legate de prioritățile Uniunii în cadrul FEPAM și o serie de măsuri. Programarea ar trebui să respecte aceste priorități ale Uniunii, adaptându-se în același timp la contextele naționale, și ar trebui să completeze alte politici ale Uniunii, în special politica de dezvoltare rurală și politica de coeziune.
(25)
În vederea promovării pescuitului costier la scară mică, statele membre care au pescuitul costier la scară semnificativ mică ar trebui să anexeze la programul lor operațional planuri de acțiune pentru dezvoltarea și asigurarea competitivității și a durabilității pescuitului costier la scară mică.
(26)
Pentru a contribui la realizarea obiectivului de simplificare în cadrul punerii în aplicare a FEPAM și pentru a reduce atât costurile cu controalele, cât și rata de eroare, statele membre ar trebui să folosească la maximum posibilitatea de a folosi forme de granturi simplificate, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
(27)
În vederea punerii în aplicare a obligațiilor în materie de control în temeiul PCP, statele membre ar trebui să elaboreze secțiunea privind controlul din cadrul programului operațional în conformitate cu prioritățile Uniunii adoptate de Comisie în acest domeniu de politică. În vederea ajustării programului operațional la nevoile în continuă schimbare în materie de control și executare, secțiunea privind controlul din cadrul programului operațional ar trebui revizuită regulat, în funcție de schimbările priorităților Uniunii în ceea ce privește politica de control și executare din cadrul PCP. Aceste modificări ar trebui să fie aprobate de Comisie. În vederea asigurării unei flexibilități continue în ceea ce privește programarea activităților în domeniul controlului, revizuirea secțiunii privind controlul din cadrul programului operațional ar trebui să facă obiectul unei proceduri simplificate.
(28)
Statele membre ar trebui să elaboreze secțiunea privind colectarea de date din cadrul programului în conformitate cu programul multianual al Uniunii, astfel cum este menționat în Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului (13). Pentru a se adapta la nevoile specifice legate de activitățile de colectare de date, statele membre, în conformitate cu regulamentul menționat, ar trebui să elaboreze un program de activitate care ar trebui să fie aprobat de Comisie.
(29)
Fondurile care intră sub incidența gestiunii directe, cu excepția asistenței tehnice din partea Comisiei, ar trebui să fie predefinite prin obiective cu un grad de flexibilitate de 5 % și să fie reglementate de programe de activitate anuale.
(30)
În vederea îmbunătățirii competitivității și a performanței economice a activităților de pescuit, este esențial să se stimuleze și să se ofere sprijin pentru investiția în inovare. Pentru a încuraja un nivel mai ridicat al participării, procedura de solicitare de sprijin pentru inovare ar trebui să fie simplificată.
(31)
De asemenea, investițiile în capitalul uman sunt esențiale pentru îmbunătățirea competitivității și a performanței economice a activităților maritime și de pescuit. Prin urmare, FEPAM ar trebui să susțină serviciile de consultanță, cooperarea dintre oamenii de știință și pescari, formarea profesională, învățarea pe tot parcursul vieții, și ar trebui să stimuleze diseminarea cunoștințelor, să contribuie la îmbunătățirea performanței și a competitivității generale a operatorilor și să promoveze dialogul social. Recunoscând rolul pe care îl joacă în comunitățile de pescuit, soții, soțiile și partenerii de viață ai pescarilor independenți ar trebui, de asemenea, să primească, în anumite condiții, sprijin pentru formarea profesională, învățarea pe tot parcursul vieții, diseminarea cunoștințelor și participarea la rețele, care să contribuie la dezvoltarea lor profesională.
(32)
Pentru a ajuta tinerii care se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul pe piața muncii în sectorul pescuitului pe durata unei crize financiare persistente, FEPAM ar trebui să sprijine programele de stagiu și cursurile privind practicile de pescuit durabile și conservarea resurselor biologice marine.
(33)
Fiind cunoscut potențialul oferit de diversificare celor care practică pescuitul costier la scară mică, precum și rolul esențial al acestora în cadrul comunităților costiere, FEPAM ar trebui să ofere sprijin investițiilor care contribuie la diversificarea veniturilor pescarilor prin dezvoltarea unor activități complementare, incluzând investiții la bord, turismul pentru pescuitul cu undița, restaurante, servicii de mediu aferente pescuitului și activități educaționale referitoare la pescuit.
(34)
Crearea și dezvoltarea unor noi activități economice în sectorul pescuitului de către tinerii pescari reprezintă o provocare din punct de vedere financiar și constituie un element care ar trebui luat în considerare în procesul de alocare și de identificare a fondurilor din cadrul FEPAM. Dezvoltarea respectivă este esențială pentru competitivitatea sectorului pescuitului din Uniune. Prin urmare, ar trebui instituit un sprijin pentru tinerii pescari care demarează activități de pescuit, pentru a facilita inițierea unor astfel de activități de către aceștia. Pentru a asigura viabilitatea noilor activități economice sprijinite în cadrul FEPAM, sprijinul ar trebui să fie condiționat de dobândirea aptitudinilor și competențelor necesare. Sprijinul pentru demararea unei afaceri ar trebui să contribuie doar la achiziționarea primului vas de pescuit.
(35)
În vederea abordării nevoilor în materie de sănătate și securitate la bordul navelor, FEPAM ar trebui să susțină investițiile care vizează garantarea siguranței, a condițiilor de lucru, a sănătății și a igienei la bord, cu condiția ca investiția sprijinită să depășească cerințele prevăzute de dreptul Uniunii sau de cel intern.
(36)
Ar trebui să fie stabilite norme pentru acordarea indemnizațiilor și compensațiilor financiare pescarilor și armatorilor navelor de pescuit în cazul încetării temporare a activităților de pescuit, dacă încetarea temporară a activității este consecința directă a anumitor măsuri de conservare, excluzând stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit, este prevăzută în anumite planuri de gestionare a activităților de pescuit la nivel național sau la nivelul Uniunii sau rezultă din nereînnoirea acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului durabil sau a protocoalelor la acestea. Astfel de norme ar trebui să fie stabilite, de asemenea, în cazurile de încetare definitivă a activităților de pescuit.
(37)
Ar trebui ca, în anumite condiții, să fie posibilă contribuția FEPAM la fonduri mutuale care acordă compensații financiare pescarilor pentru pierderile economice cauzate de fenomene climatice nefavorabile, incidente de mediu sau pentru costuri de salvare.
(38)
Pentru a adapta activitățile de pescuit la posibilitățile de pescuit, FEPAM ar trebui să poată sprijini proiectarea, dezvoltarea, monitorizarea, evaluarea și gestionarea sistemelor de alocare a posibilităților de pescuit.
(39)
Sunt extrem de importante integrarea în FEPAM a preocupărilor legate de mediu și sprijinirea aplicării măsurilor de conservare din cadrul PCP, ținând totuși cont de condițiile diferite din diversele ape ale Uniunii. În acest scop, este esențială elaborarea unei abordări pe regiuni a măsurilor de conservare.
(40)
În mod similar, FEPAM ar trebui să poată sprijini reducerea impactului pescuitului asupra mediului marin, mai ales prin promovarea ecoinovării și a folosirii unor unelte și echipamente de pescuit mai selective, precum și prin măsuri care să vizeze protejarea și refacerea biodiversității și ecosistemelor marine și a serviciilor pe care le furnizează acestea, în conformitate cu Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2020.
(41)
În conformitate cu obiectivul principal al Strategiei Europa 2020 în ceea ce privește schimbările climatice și eficiența energetică, FEPAM ar trebui să poată sprijini investițiile la bord și auditurile energetice.
(42)
În vederea minimizării efectelor schimbărilor climatice și a ameliorării eficienței energetice a navelor de pescuit, ar trebui să fie posibilă acordarea de sprijin pentru modernizarea și înlocuirea motoarelor principale și secundare, cu condiția ca operatorilor activi în pescuitul costier la scară mică să li se acorde prioritate în procesul de selecție pentru a îmbunătăți accesul acestora la finanțare și cu condiția ca navele de dimensiuni mai mari să contribuie la reducerea puterii motorului.
(43)
Pentru a nu pune în pericol obiectivul referitor la durabilitate al reformei PCP, cuantumul sprijinului financiar care poate fi alocat măsurilor care vizează flota, cum ar fi încetarea temporară și definitivă a activităților, precum și înlocuirea motorului ar trebui să fie plafonat, iar durata pentru care poate fi acordat sprijin financiar pentru încetarea definitivă a activităților ar trebui să fie limitată.
(44)
În conformitate cu interdicția de aruncare înapoi în mare a capturilor, introdusă de PCP, FEPAM ar trebui să susțină investițiile la bord care urmăresc utilizarea optimă a capturilor de pește nedorite și valorificarea componentelor prea puțin utilizate ale capturilor de pește. Având în vedere resursele reduse, pentru a se maximiza valoarea capturilor de pește, FEPAM ar trebui să sprijine, de asemenea, investițiile la bord care urmăresc sporirea valorii adăugate a capturilor de pește.
(45)
Fiind recunoscută importanța porturilor de pescuit, a locurilor de debarcare și a adăposturilor, FEPAM ar trebui să susțină investițiile relevante menite în special să sporească eficiența energetică, protecția mediului, calitatea produselor debarcate, precum și să îmbunătățească condițiile de siguranță și de muncă.
(46)
Este esențial pentru Uniune să se atingă un echilibru sustenabil între resursele de apă dulce și exploatarea acestora. Prin urmare, având în vedere impactul asupra mediului și păstrându-se, totodată, viabilitatea economică a acestor sectoare, ar trebui prevăzute măsuri corespunzătoare care să susțină pescuitul în apele interioare.
(47)
În conformitate cu Comunicarea Comisiei din 19 septembrie 2002, adresată Consiliului și Parlamentului European, intitulată „Strategia pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii europene”, și cu Comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2013, adresată Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului regiunilor, intitulată „Orientările strategice pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii UE,” cu obiectivele PCP și cu Strategia Europa 2020, FEPAM ar trebui să sprijine dezvoltarea durabilă a sectorului acvaculturii din punct de vedere economic, social și de mediu.
(48)
Datorită impactului pe care l-ar putea avea animalele de crescătorie evadate din cadrul siturilor de acvacultură asupra populațiilor marine sălbatice, FEPAM nu ar trebui să ofere stimulente pentru creșterea de organisme modificate genetic.
(49)
Acvacultura contribuie la creșterea economică și la crearea locurilor de muncă în regiunile costiere și rurale. Prin urmare, este esențial ca FEPAM să fie accesibil întreprinderilor din sectorul acvaculturii, în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), și să contribuie la implicarea unor noi producători în afaceri în sectorul acvaculturii. În vederea îmbunătățirii competitivității și a performanței economice a activităților din sectorul acvaculturii, este esențial să se stimuleze inovarea și antreprenoriatul. Prin urmare, FEPAM ar trebui să poată susține operațiunile inovatoare, dezvoltarea afacerilor întreprinderilor din domeniul acvaculturii în general, inclusiv a acvaculturii în scopuri nealimentare și de larg, precum și activități complementare cum ar fi turismul pentru pescuitul cu undița, serviciile de mediu aferente acvaculturii sau activitățile educaționale.
(50)
De asemenea, investițiile în capitalul uman sunt esențiale pentru creșterea competitivității și a performanței economice ale activităților din sectorul acvaculturii. Prin urmare, FEPAM ar trebui să poată sprijini învățarea pe tot parcursul vieții și participarea la rețele, care stimulează diseminarea cunoștințelor, precum și serviciile de consiliere care contribuie la îmbunătățirea performanței și a competitivității generale a operatorilor.
(51)
În vederea aducerii unei contribuții la dezvoltarea siturilor și infrastructurilor de acvacultură, FEPAM ar trebui să poată sprijini autoritățile naționale și regionale în alegerile lor strategice, în special în ceea ce privește definirea și cartografierea zonelor care pot fi considerate cele mai potrivite pentru dezvoltarea acvaculturii.
(52)
În vederea promovării unei acvaculturi durabile din punct de vedere social și economic și din punctul de vedere al mediului, FEPAM ar trebui să poată susține activitățile din sectorul acvaculturii care respectă foarte mult mediul, conversia la managementul de mediu a întreprinderilor din sector, utilizarea sistemelor de audit, precum și conversia la acvacultura ecologică. În mod similar, FEPAM ar trebui, de asemenea, să poată susține acvacultura care furnizează servicii de mediu speciale.
(53)
Fiind cunoscută importanța protecției consumatorilor, FEPAM ar trebui să poată asigura sprijinul corespunzător pentru fermieri în vederea prevenirii și atenuării riscurilor la adresa sănătății publice și a animalelor care pot fi cauzate de creșterea animalelor de acvacultură.
(54)
Fiind recunoscut riscul investițiilor în activitățile din sectorul acvaculturii, FEPAM ar trebui să poată promova securitatea afacerilor prin contribuția la asigurarea stocurilor, garantând, prin urmare, veniturile producătorilor în cazul unor pierderi neobișnuite de producție provocate în special de dezastrele naturale, evenimentele climatice adverse, schimbările bruște în ceea ce privește calitatea apei, bolile sau infestările parazitare și distrugerea instalațiilor de producție.
(55)
Dat fiind că abordarea bazată pe dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității s-a dovedit a fi, de-a lungul anilor, utilă în promovarea dezvoltării zonelor de pescuit și de acvacultură, precum și a zonelor rurale prin luarea în considerare în totalitate a nevoilor multisectoriale pentru dezvoltarea endogenă, pe viitor este necesar să se continue și să se consolideze sprijinul acordat.
(56)
În sectoarele pescuitului și acvaculturii, dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității ar trebui să încurajeze abordările inovatoare pentru stimularea creșterii economice și crearea locurilor de muncă, în special prin creșterea valorii adăugate a produselor pescărești și prin diversificarea economiei locale către noi activități economice, inclusiv către cele oferite de „creșterea albastră” și sectoarele maritime mai mari.
(57)
Dezvoltarea durabilă a sectoarelor pescuitului și acvaculturii ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 privind promovarea incluziunii sociale și reducerea sărăciei, la crearea de locuri de muncă și la încurajarea inovării la nivel local. De asemenea, as trebui să contribuie la realizarea obiectivului coeziunii teritoriale, care este una dintre principalele priorități ale TFUE.
(58)
Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității ar trebui pusă în aplicare prin intermediul unei abordări ascendente de către parteneriatele locale care sunt compuse din reprezentanți ai sectorului public, ai sectorului privat și ai sectorului societății civile și să reflecte în mod corect societatea locală. Acești actori locali se află în poziția ideală pentru a elabora și a pune în aplicare strategii multisectoriale de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității, menite să satisfacă nevoile zonei de pescuit locale din care fac parte. Este important să se garanteze că niciun grup cu un anumit interes nu deține mai mult de 49 % din drepturile de vot în cadrul organismelor de luare a deciziilor ale grupurilor locale de acțiune (FLAG-uri) în sectorul pescuitului.
(59)
Interconectarea diferitelor parteneriate locale este o caracteristică esențială a acestei abordări. Cooperarea dintre parteneriatele locale constituie, prin urmare, un instrument important de dezvoltare care ar trebui să fie sprijinit de FEPAM.
(60)
Sprijinul acordat zonelor de pescuit prin intermediul FEPAM ar trebui coordonat cu sprijinul pentru dezvoltare locală oferit de alte fonduri ale Uniunii și ar trebui să vizeze toate aspectele care țin de elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității și a operațiunilor FLAG-urilor, precum și costurile de revigorare a zonelor locale și de desfășurare a parteneriatelor locale.
(61)
În vederea asigurării viabilității pescuitului și a acvaculturii pe o piață extrem de competitivă, este necesar să se prevadă dispoziții care să ofere sprijin pentru punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (14), precum și pentru activitățile de comercializare și prelucrare efectuate de operatori cu scopul de a maximiza valoarea produselor pescărești și de acvacultură. Ar trebui să se acorde o atenție specială promovării operațiunilor care integrează activitățile de producție, prelucrare și comercializare din cadrul lanțului de aprovizionare sau care constau în procese sau metode inovatoare. La acordarea sprijinului, ar trebui să se acorde prioritate organizațiilor de producători și asociațiilor de organizații de producători. În ceea ce privește planurile de producție și comercializare, ar trebui să fie eligibile pentru sprijin numai organizațiilor de producători și asociațiilor de organizații de producători. Pentru a se putea adapta la noua politică privind interdicția de aruncare înapoi în mare a capturilor, FEPAM ar trebui să susțină, de asemenea, prelucrarea capturilor nedorite.
(62)
Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 prevede un mecanism de stocare pentru produsele pescărești destinate consumului uman, în vederea stimulării stabilizării piețelor. Pentru a asigura tranziția de la mecanismele de intervenție pe piață către o nouă abordare axată pe planificarea și gestionarea activităților de producție și de comercializare, sprijinul acordat de FEPAM ar trebui eliminat treptat până la 31 decembrie 2018.
(63)
Fiind recunoscută concurența din ce în ce mai acerbă cu care se confruntă cei care practică pescuitul costier la scară mică, FEPAM ar trebui să poată susține inițiativele antreprenoriale ale acestor pescari, inițiative care conferă o valoare adăugată capturilor de pește ale acestora, în special prin prelucrarea sau comercializarea directă a respectivelor capturi de pește.
(64)
Dat fiind faptul că activitățile de pescuit din regiunile ultraperiferice ale Uniunii întâmpină dificultăți legate, în special, de îndepărtarea acestora și de condițiile climatice deosebite, FEPAM ar trebui să poată lua în considerare dezavantajele specifice ale acestor regiuni, recunoscute la articolul 349 din TFUE.
(65)
În vederea menținerii competitivității anumitor produse pescărești și de acvacultură provenite din regiunile ultraperiferice ale Uniunii în raport cu produsele similare din alte regiuni ale Uniunii, Uniunea a introdus, în 1992, măsuri pentru compensarea costurilor suplimentare conexe din sectorul pescuitului. Măsurile aplicate pentru perioada 2007-2013 sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 791/2007. Este necesar să se acorde în continuare sprijin pentru compensarea costurilor suplimentare generate de pescuitul, creșterea, prelucrarea și comercializarea anumitor produse pescărești și de acvacultură din regiunile ultraperiferice ale Uniunii, începând cu 1 ianuarie 2014, astfel încât compensația să contribuie la menținerea viabilității economice a operatorilor din respectivele regiuni.
(66)
Având în vedere condițiile de comercializare diferite din regiunile ultraperiferice, fluctuațiile capturilor și ale stocurilor, precum și ținând cont de cererile pieței, deciziile cu privire la produsele pescărești eligibile pentru compensații, cantitățile maxime ale acestora și cuantumurile compensărilor în cadrul alocării totale acordate fiecărui stat membru ar trebui lăsate la latitudinea statelor membre implicate.
(67)
Statele membre ar trebui să fie autorizate să diferențieze lista și cantitățile de produse pescărești în cauză, precum și cuantumurile compensațiilor din alocarea totală pe stat membru. De asemenea, statele membre ar trebui să fie autorizate să își ajusteze planurile de compensare, dacă acest lucru este justificat de schimbarea situației.
(68)
Statele membre ar trebui să stabilească cuantumul compensațiilor la un nivel care să permită o compensare corespunzătoare a costurilor suplimentare generate de dezavantajele specifice regiunilor ultraperiferice. Pentru a se evita supracompensarea, această sumă ar trebui să fie proporțională cu costurile suplimentare pe care ajutoarele sunt menite să le compenseze. În acest scop, ar trebui de asemenea, luate în considerare alte tipuri de intervenții publice care au un impact asupra nivelului costurilor suplimentare.
(69)
Este extrem de important ca statele membre și operatorii să dețină mijloacele necesare pentru a efectua controale la un standard ridicat, prin urmare asigurându-se respectarea normelor PCP și, în același timp, exploatarea sustenabilă a resurselor acvatice vii. Ar trebui să fie posibil, prin urmare, ca FEPAM să sprijine statele membre și operatorii în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului (15). Prin crearea unei culturi a respectării normelor, sprijinul respectiv contribuie la creșterea durabilă.
(70)
Sprijinul acordat statelor membre în temeiul Regulamentului (CE) nr. 861/2006 cu privire la cheltuielile generate de punerea în aplicare a sistemului de control al Uniunii ar trebui să fie sporit în cadrul FEPAM, urmărindu-se logica care stă la baza unui fond unic.
(71)
În conformitate cu obiectivele politicii Uniunii în materie de control și executare, este oportună alocarea unei durate minime pentru controlul activităților de pescuit în ceea ce privește utilizarea navelor, aeronavelor și elicopterelor de patrulare, durată care trebuie stabilită exact pentru a oferi o bază pentru sprijinul din cadrul FEPAM.
(72)
Având în vedere importanța cooperării dintre statele membre în domeniul controlului, FEPAM ar trebui să poată oferi sprijin în acest sens.
(73)
Ar trebui să se adopte măsuri care sprijină colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului, astfel cum se specifică în programul multianual al Uniunii, în special pentru sprijinirea programelor naționale și a gestionării și utilizării datelor pentru analiza științifică și punerea în aplicare a PCP. Sprijinul acordat statelor membre în temeiul Regulamentului (CE) nr. 861/2006 pentru cheltuielile suportate în legătură cu colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului ar trebui continuat în temeiul FEPAM, urmărindu-se logica care stă la baza unui fond unic.
(74)
Deciziile bune și eficiente cu privire la gestionarea pescuitului în cadrul PCP ar trebui să fie sprijinite de activități de cercetare și de cooperare, de furnizarea de avize științifice și socioeconomice și de consilierea necesară pentru punerea în aplicare și dezvoltarea PCP, inclusiv în zonele sensibile din punct de vedere biogeografic.
(75)
De asemenea, este necesară sprijinirea cooperării între statele membre și, după caz, cu țările terțe, cu privire la colectarea datelor în cadrul aceluiași bazin maritim, precum și cu organismele științifice internaționale relevante.
(76)
Obiectivul PMI este de a sprijini utilizarea durabilă a mărilor și oceanelor și de a dezvolta un proces decizional coordonat, coerent și transparent cu privire la politicile care privesc oceanele, mările, insulele, regiunile costiere și ultraperiferice și sectoarele maritime, astfel cum se reflectă în Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2007, adresată Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor, intitulată „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană”.
(77)
Este necesară o finanțare susținută pentru punerea în aplicare și dezvoltarea ulterioară a PMI pentru Uniune, necesitate reflectată în Regulamentul (UE) nr. 1255/2011, în declarațiile Consiliului, în rezoluțiile Parlamentului European și în avizele Comitetului Regiunilor. Se preconizează că dezvoltarea sectorului maritim prin acordarea de sprijin financiar pentru acțiunile legate de PMI să aibă un impact semnificativ în ceea ce privește coeziunea economică, socială și teritorială.
(78)
FEPAM ar trebui să susțină promovarea guvernanței maritime integrate la toate nivelurile, în special prin schimburi de bune practici, precum și prin dezvoltarea ulterioară și punerea în aplicare a strategiilor privind bazinele maritime. Aceste strategii urmăresc să stabilească un cadru integrat pentru abordarea provocărilor comune în bazinele maritime europene, să consolideze cooperarea între părțile interesate pentru a maximiza utilizarea instrumentelor financiare și a fondurilor Uniunii, precum și să contribuie la coeziunea economică, socială și teritorială a Uniunii. Din perspectiva experienței CISE, acțiunile și mecanismele care vizează îmbunătățirea cooperării între statele membre pot include cooperarea transfrontalieră și trans-sectorială între sectoare maritime, de exemplu activități în cadrul forumului european al serviciilor de pază de coastă, în vederea promovării schimbului de experiență și de bune practici pentru a asigura eficacitatea și coerența în cadrul legislației relevante existente a Uniunii.
(79)
FEPAM ar trebui să susțină dezvoltarea ulterioară a unor instrumente destinate creării de sinergii între inițiativele adoptate în diferite sectoare și care privesc mările, oceanele și coastele. Acesta este cazul supravegherii maritime integrate, care are drept obiectiv o mai bună cunoaștere a situației maritime, prin schimburi de informații consolidate și securizate între sectoare. Totuși, operațiunile legate de supravegherea maritimă care fac obiectul domeniului de aplicare al titlului V din partea a treia din TFUE nu ar trebui finanțate prin FEPAM.
(80)
Interconectarea sistemelor de informații operate de sectoarele respective poate necesita mobilizarea mecanismelor de finanțare proprii ale acestor sisteme într-o manieră coerentă și în conformitate cu TFUE. Pentru dezvoltarea sustenabilă a zonelor marine și a regiunilor costiere sunt esențiale amenajarea spațială maritimă și gestionarea integrată a zonelor costiere, ambele contribuind la îndeplinirea obiectivelor legate de gestionarea bazată pe ecosisteme și la dezvoltarea legăturilor dintre uscat și mare. De asemenea, aceste unelte sunt importante pentru gestionarea diverselor utilizări ale coastelor, mărilor și oceanelor noastre, pentru a permite dezvoltarea economică durabilă a acestora și pentru a stimula investițiile transfrontaliere, iar prin punerea în aplicare a Directivei 2008/56/CE vor fi definite mai exact limitele durabilității activităților umane care au un impact asupra mediului marin. În plus, este necesar să se îmbunătățească cunoștințele despre lumea marină și să se stimuleze inovarea prin facilitarea colectării, partajarea gratuită, reutilizarea și diseminarea datelor referitoare la starea oceanelor și mărilor.
(81)
FEPAM ar trebui să sprijine creșterea economică durabilă, ocuparea forței de muncă, inovarea și competitivitatea în cadrul sectoarelor maritime și în regiunile costiere. Este deosebit de important să se identifice atât obstacolele legate de reglementare și deficiențele în materie de competență care împiedică creșterea în sectoarele maritime emergente și viitoare, cât și operațiunile menite să încurajeze investițiile în inovarea tehnologică, necesare pentru a spori potențialul de afaceri al aplicațiilor marine și maritime.
(82)
FEPAM ar trebui să fie complementar și coerent cu instrumentele financiare existente și viitoare puse la dispoziție de Uniune și de statele membre, la nivel național și subnațional, în vederea promovării dezvoltării economice, sociale și teritoriale durabile, a protecției și utilizării durabile a oceanelor, mărilor și coastelor, contribuind la încurajarea unei cooperări mai eficace între statele membre și regiunile costiere, insulare și ultraperiferice ale acestora, luându-se în considerare ordinea priorităților și progresul proiectelor naționale și locale. FEPAM ar trebui să fie armonizat cu alte politici ale Uniunii care pot avea o dimensiune maritimă, în special cu FEDR, cu Fondul de coeziune și cu FSE, precum și cu Programul-cadru pentru cercetare „Orizont 2020” instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (16).
(83)
În vederea realizării obiectivelor PCP la nivel global, Uniunea joacă un rol activ în activitățile organizațiilor internaționale. Prin urmare, este esențial ca Uniunea să contribuie la activitățile unor astfel de organizații care contribuie la asigurarea conservării și exploatării sustenabile a resurselor piscicole în marea liberă și în apele țărilor terțe. Sprijinul acordat organizațiilor internaționale în temeiul Regulamentului (CE) nr. 861/2006 ar trebui continuat în cadrul FEPAM, urmărindu-se astfel logica care stă la baza unui fond unic.
(84)
În vederea îmbunătățirii guvernanței în cadrul PCP și pentru a se asigura funcționarea eficace a consiliilor consultative, este esențial ca acestea să primească fonduri suficiente și permanente pentru a-și putea îndeplini cu eficacitate rolul consultativ în cadrul PCP. Urmărind logica care stă la baza unui fond unic, sprijinul acordat consiliilor consultative în cadrul FEPAM ar trebui să înlocuiască sprijinul acordat consiliilor consultative regionale în temeiul Regulamentului (CE) nr. 861/2006.
(85)
Prin intermediul asistenței tehnice, FEPAM ar trebui să faciliteze punerea în aplicare a programelor operaționale, prin promovarea, printre altele, a abordărilor și practicilor inovatoare în măsură să asigure o punere în aplicare simplă și transparentă. De asemenea, asistența tehnică ar trebui să includă înființarea unei rețele europene a FLAG-urilor, care să vizeze consolidarea capacităților, diseminarea informațiilor, schimburile de experiență și susținerea cooperării între parteneriatele locale.
(86)
În interesul unui bun parteneriat de muncă și al promovării corespunzătoare a asistenței acordate de Uniune, ar trebui prevăzute acțiuni de informare și publicitate cât mai ample referitor la sprijinul acordat de Uniune. Autoritățile responsabile cu gestionarea asistenței ar trebui să răspundă și de aceste aspecte de informare și publicitate și de informarea Comisiei cu privire la măsurile adoptate în acest scop.
(87)
În ceea ce privește toate operațiunile finanțate în temeiul prezentului regulament, atât în cadrul gestiunii partajate, cât și în cadrul gestiunii directe, este necesar să se asigure protecția intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea corespunzătoare a legislației relevante referitoare la protecția intereselor respective și să se garanteze efectuarea controalelor corespunzătoare de către statele membre și Comisie.
(88)
Pentru a aborda condițiile specifice ale PCP menționate în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și pentru a contribui la respectarea normelor PCP, ar trebui prevăzute dispoziții suplimentare față de normele privind întreruperea termenului de plată, astfel cum este stabilit în Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. În cazul în care un stat membru sau un operator nu își îndeplinește obligațiile în temeiul PCP sau în cazul în care Comisia are dovezi care sugerează o astfel de neîndeplinire a obligațiilor, Comisia ar trebui să poată, ca măsură preventivă, să întrerupă termenele de plată.
(89)
De asemenea, pe lângă posibilitatea de întrerupere a termenelor de plată, și pentru a evita un risc evident de a ajunge să ramburseze cheltuieli neeligibile, Comisia ar trebui să poată suspenda plățile în cazul unei încălcări grave a normelor PCP de către un stat membru.
(90)
Programele operaționale ar trebui să facă obiectul monitorizării și evaluării în vederea îmbunătățirii calității lor și pentru a demonstra realizările acestora. Comisia ar trebui să stabilească cadrul unui sistem comun de monitorizare și evaluare, asigurând, printre altele, disponibilitatea datelor relevante în timp util. În acest context, ar trebui stabilită o listă de indicatori și impactul politicii FEPAM ar trebui să fie evaluat de către Comisie în raport cu obiectivele specifice.
(91)
Responsabilitatea pentru monitorizarea punerii în aplicare a unui program operațional ar trebui partajată între autoritatea de gestionare și un comitet de monitorizare înființat în acest scop. În acest sens, ar trebui să fie precizate responsabilitățile care revin autorității de gestionare și comitetului de monitorizare. Monitorizarea programului operațional ar trebui să implice redactarea unui raport anual de punere în aplicare care trebuie înaintat Comisiei.
(92)
În vederea îmbunătățirii accesibilității și transparenței informațiilor privind oportunitățile de finanțare și beneficiarii proiectelor, în fiecare stat membru ar trebui să fie disponibil un site sau portal internet unic conținând informații privind programele operaționale, inclusiv listele de operațiuni sprijinite în cadrul fiecărui program operațional. Site-urile internet specifice ale tuturor statelor membre ar trebui să fie accesibile, de asemenea, prin intermediul unui site internet oficial al Uniunii unic, pentru a facilita accesul cetățenilor din diferite state membre la informațiile publicate de toate statele membre. Aceste informații ar trebui să fie rezonabile, clare și concrete, astfel încât să ofere publicului larg și mai ales contribuabililor europeni o înțelegere a modului în care este cheltuită finanțarea din partea Uniunii în cadrul FEPAM. Pe lângă acest obiectiv, publicarea datelor relevante ar trebui să servească informării publicului în legătură cu posibilitatea solicitării de finanțare din partea Uniunii. Fără a aduce atingere punerii în aplicare a Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17), respectiva publicare poate include numele persoanelor fizice în conformitate cu dreptul intern al statelor membre.
(93)
Pentru a completa și a modifica anumite elemente neesențiale ale prezentului regulament, Comisiei ar trebui să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE în ceea ce privește identificarea perioadei de timp și a datelor de începere sau de încheiere relevante ale perioadei cu privire la criteriile de admisibilitate a cererilor, ajustarea procentelor referitoare la alocarea orientativă a fondurilor pentru fiecare obiectiv din cadrul gestionării directe, definirea operațiunilor și costurilor eligibile pentru investițiile privind igiena, sănătatea și siguranța și a investițiilor privind condițiile de muncă la bord sau în echipamente individuale, definirea costurilor eligibile ale operațiilor de protecție și de refacere a biodiversității și ecosistemelor marine în cadrul activităților de pescuit durabile, definirea costurilor eligibile pentru investițiile la bord sau în echipamente care vizează reducerea emisiilor de poluanți sau de gaze cu efect de seră și sporirea eficienței energetice a navelor de pescuit, definirea criteriilor pentru calcularea costurilor suplimentare generate de dezavantajele specifice ale regiunilor ultraperiferice, definirea cazurilor de neconformare de către statele membre care pot declanșa întreruperea termenului de plată sau suspendarea plăților, definirea criteriilor pentru fixarea nivelului corecției financiare care trebuie aplicată și de criterii pentru aplicarea corecțiilor financiare forfetare sau extrapolate și definirea conținutului și construcției sistemului comun de monitorizare și evaluare.
(94)
Pentru a se realiza o tranziție fără dificultăți de la regimul prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 la regimul prevăzut de prezentul regulament, Comisiei ar trebui să îi fie delegată competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE în ceea ce privește stabilirea unor dispoziții tranzitorii.
(95)
Atunci când adoptă acte delegate în temeiul prezentului regulament, este deosebit de importantă desfășurarea de către Comisie a unor consultări adecvate în timpul lucrărilor sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
(96)
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește stabilirea defalcării pe stat membru a resurselor globale disponibile pentru angajamente în cadrul gestiunii partajate, aprobarea programelor operaționale și a modificărilor acestora, aprobarea planurilor de activitate pentru colectarea de date, adoptarea programelor de activitate anuale referitoare la asistența tehnică la inițiativa Comisiei, recunoașterea existenței unor elemente care justifică o constatare de nerespectare gravă a obligațiilor existente în temeiul PCP, constatarea neîndeplinirii de către un stat membru a obligațiilor care îi revin în temeiul PCP, suspendarea tuturor plăților intermediare aferente programului operațional sau a unei părți a acestora, și efectuarea corecțiilor financiare prin anularea totală sau parțială a sprijinului din partea Uniunii la un program operațional. Comisia ar trebui să adopte aceste acte de punere în aplicare fără a aplica Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (18).
(97)
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare și în ceea ce privește prezentarea elementelor programului operațional, normele privind procedurile, formatul și calendarele privind aprobarea, precum și prezentarea și aprobarea modificărilor referitoare la programele operaționale, programul de activitate anual în temeiul titlului VI capitolele I și II, structura planului de compensare pentru regiunile ultraperiferice, aplicarea unor puncte procentuale diferite pentru intensitatea ajutorului de stat, modelul de utilizat de către statele membre pentru prezentarea către Comisie a datelor financiare, stabilirea indicatorilor specifici pentru prioritățile Uniunii, normele privind informațiile care se comunică de către statele membre, precum și datele necesare și sinergiile între posibilele surse de date, formatul și prezentarea rapoartelor anuale de punere în aplicare și elementele care trebuie incluse în evaluările ex-ante. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 și să se recurgă la procedura de examinare.
(98)
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare și în ceea ce privește adoptarea și precizarea oricăror modificări ale priorităților curente ale Uniunii în ceea ce privește executarea și controlul, de stabilire a unor norme pentru prezentarea datelor furnizate de autoritățile de gestionare, a caracteristicilor tehnice ale măsurilor de informare și publicitate referitoare la operațiune și a instrucțiunilor pentru crearea logoului și definirea culorilor standard. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Pentru a garanta o procedură mai rapidă și mai simplă, ar trebui să se recurgă la procedura de consultare.
(99)
Deoarece obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, date fiind problemele structurale întâmpinate în dezvoltarea sectorului pescuitului, a sectorului acvaculturii și a sectorului maritim, precum și resursele financiare limitate ale statelor membre, dar, având în vedere amploarea și efectele operațiunilor care trebuie finanțate în cadrul programelor operaționale, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, prin furnizarea unui sprijin financiar multianual axat pe prioritățile relevante, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este definit la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor menționate.
(100)
Schema de sprijin prevăzută de prezentul regulament înlocuiește schema de sprijin instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2328/2003, Regulamentul (CE) nr. 861/2006, Regulamentul (CE) nr. 1198/2006, Regulamentul (CE) nr. 791/2007, Regulamentul (UE) nr. 1255/2011 și articolul 103 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. Prin urmare, regulamentele și dispozițiile menționate ar trebui să fie abrogate cu începere de la 1 ianuarie 2014. Cu toate acestea, prezentul regulament nu ar trebui să afecteze continuarea sau modificarea asistenței aprobate de către Comisie în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1198/2006 sau a oricăror alte dispoziții legislative aplicabile asistenței respective la 31 decembrie 2013.
(101)
Este oportun să fie aliniată durata de aplicare a prezentului regulament cu cea a regulamentului (UE) nr. 1303/2013. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2014,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
TITLUL I
OBIECT, DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament definește măsurile financiare ale Uniunii necesare pentru punerea în aplicare:
(a)
a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP);
(b)
a măsurilor relevante legate de dreptul mării;
(c)
a dezvoltării durabile a domeniilor pescuitului și acvaculturii și a pescuitului în apele interioare; și
(d)
a politicii maritime integrate (PMI).
Articolul 2
Domeniul de aplicare geografic
Prezentul regulament se aplică operațiunilor desfășurate pe teritoriul Uniunii, în absența unor dispoziții contrare prevăzute de prezentul regulament.
Articolul 3
Definiții
(1) În sensul prezentului regulament și fără a se aduce atingere alineatului (2) din prezentul articol, se aplică definițiile prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013, la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
(2) În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
1.
„mediul comun pentru schimbul de informații” („CISE”) înseamnă o rețea de sisteme cu structură descentralizată, dezvoltată pentru schimbul de informații între utilizatori în vederea îmbunătățirii gradului lor de cunoaștere a activităților pe mare;
2.
„operațiuni trans-sectoriale” înseamnă acele inițiative reciproc avantajoase pentru diferite sectoare și/sau politici sectoriale, menționate în TFUE, și care nu pot fi realizate în totalitate prin măsurile cuprinse în domeniile de politică respective;
3.
„sistemul electronic de înregistrare și raportare” („ERS”) înseamnă un sistem pentru înregistrarea și raportarea electronică a datelor, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;
4.
„Rețeaua europeană de observare și date privind mediul marin” înseamnă o rețea care integrează într-o resursă europeană comună și accesibilă programele naționale relevante de observare și de date privind mediul marin;
5.
„zonă de pescuit și de acvacultură” înseamnă o zonă cu un țărm marin, fluvial sau lacustru ori incluzând iazuri, un râu sau un bazin hidrografic, cu un nivel semnificativ de ocupare a forței de muncă în domeniul pescuitului sau al acvaculturii, care este coerentă din punct de vedere funcțional în privința aspectelor geografice, economice și sociale și care este desemnată ca atare de statul membru în cauză;
6.
„pescar” înseamnă orice persoană care practică activități de pescuit comercial, astfel cum sunt recunoscute de statul membru în cauză;
7.
„pescuit în apele interioare” înseamnă activități de pescuit desfășurate în scop comercial în apele interioare fie de nave, fie cu alte dispozitive, inclusiv cele utilizate pentru pescuitul la copcă;
8.
„managementul integrat al zonelor costiere” înseamnă strategiile și măsurile astfel cum sunt definite în Recomandarea 2002/413/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19);
9.
„guvernanță maritimă integrată” înseamnă gestionarea coordonată a tuturor politicilor sectoriale la nivelul Uniunii care privesc oceanele, mările și regiunile costiere;
10.
„politica maritimă integrată” („PMI”) înseamnă o politică a Uniunii al cărei scop este să încurajeze un proces decizional coordonat și coerent pentru a maximiza dezvoltarea durabilă, creșterea economică și coeziunea socială a statelor membre și mai ales a regiunilor costiere, insulare și ultraperiferice ale Uniunii, precum și a sectoarelor maritime, prin politici coerente legate de domeniul maritim și printr-o cooperare internațională relevantă;
11.
„supravegherea maritimă integrată” („SMI”) este o inițiativă a Uniunii menită să sporească eficacitatea și eficiența activităților de supraveghere pe mările Europei prin intermediul schimbului de informații și al colaborării trans-sectoriale și transfrontaliere;
12.
„amenajarea spațială maritimă” înseamnă un proces prin care autoritățile relevante ale statului membru analizează și organizează activitățile umane în zonele marine, cu scopul de a îndeplini obiective ecologice, economice și sociale;
13.
„măsură” înseamnă un set de operațiuni;
14.
„pescuitul costier la scară mică” înseamnă activitatea de pescuit desfășurată de nave de pescuit cu o lungime totală mai mică de 12 metri care nu utilizează uneltele de pescuit tractate enumerate în tabelul 3 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 26/2004 al Comisiei (20);
15.
„nave care operează exclusiv în apele interioare” înseamnă nave care sunt angajate în pescuitul în scopuri comerciale în apele interioare și care nu sunt incluse în registrul flotei de pescuit a Uniunii.
TITLUL II
CADRU GENERAL
CAPITOLUL I
Instituirea și obiectivele Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime
Articolul 4
Instituire
Se instituie Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM).
Articolul 5
Obiective
FEPAM contribuie la realizarea următoarelor obiective:
(a)
promovarea pescuitului și acvaculturii competitive, durabile din punctul de vedere al mediului, viabile din punct de vedere economic și responsabile din punct de vedere social;
(b)
încurajarea punerii în aplicare a PCP;
(c)
promovarea unei dezvoltări teritoriale favorabile incluziunii și echilibrate a zonelor de pescuit și de acvacultură;
(d)
încurajarea dezvoltării și punerii în aplicare a PMI a Uniunii într-o manieră complementară față de politica de coeziune și de PCP;
Urmărirea obiectivelor respective nu determină creșterea capacității de pescuit.
Articolul 6
Prioritățile Uniunii
FEPAM contribuie la Strategia Europa 2020 și la punerea în aplicare a PCP. FEPAM vizează următoarele priorități ale Uniunii pentru dezvoltarea durabilă a pescuitului și a acvaculturii, precum și a activităților conexe, care reflectă obiectivele tematice relevante menționate de Regulamentul (UE) nr. 1303/2013:
1.
promovarea pescuitului durabil din punctul de vedere al mediului, eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor, inovator, competitiv și bazat pe cunoaștere, prin intermediul următoarelor obiective specifice:
(a)
reducerea impactului pescuitului asupra mediului marin, inclusiv evitarea și reducerea, în măsura posibilului, a capturilor nedorite;
(b)
protejarea și refacerea biodiversității acvatice și a ecosistemelor;
(c)
asigurarea unui echilibru între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit disponibile;
(d)
sporirea competitivității și a viabilității întreprinderilor din domeniul pescuitului, inclusiv a flotei costiere la scară mică, și îmbunătățirea condițiilor de siguranță sau de lucru;
(e)
sprijinirea consolidării dezvoltării tehnologice, a inovării, inclusiv a creșterii eficienței energetice, și a transferului de cunoștințe;
(f)
dezvoltarea formării profesionale, de noi competențe profesionale și învățarea pe tot parcursul vieții.
2.
stimularea acvaculturii durabile din punctul de vedere al mediului, eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, inovatoare, competitive și bazate pe cunoaștere, prin intermediul următoarelor obiective specifice:
(a)
sprijinirea consolidării dezvoltării tehnologice, a inovării și a transferului de cunoștințe;
(b)
sporirea competitivității și a viabilității întreprinderilor din sectorul acvaculturii, inclusiv îmbunătățirea siguranței sau a condițiilor de lucru, în special ale IMM-urilor;
(c)
protejarea și refacerea biodiversității acvatice și îmbunătățirea ecosistemelor legate de acvacultură și promovarea unei acvaculturi eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor;
(d)
promovarea acvaculturii cu un nivel ridicat de protecție a mediului, promovarea sănătății și bunăstării animalelor, precum și a sănătății și siguranței publice;
(e)
dezvoltarea formării profesionale, de noi competențe profesionale și învățarea pe tot parcursul vieții.
3.
încurajarea punerii în aplicare a PCP prin intermediul următoarelor obiective specifice:
(a)
îmbunătățirea și furnizarea de cunoștințe științifice și îmbunătățirea colectării și gestionării datelor;
(b)
sprijinirea monitorizării, controlului și executării, consolidării capacității instituționale și administrației publice eficiente, fără a crea sarcini administrative suplimentare.
4.
creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și sporirea coeziunii teritoriale prin intermediul următorului obiectiv specific: promovarea creșterii economice, a incluziunii sociale, a creării de locuri de muncă și sprijinirea inserției profesionale și a mobilității forței de muncă în cadrul comunităților costiere și interioare care depind de pescuit și de acvacultură, inclusiv diversificarea activităților din domeniul pescuitului și al altor sectoare ale economiei maritime.
5.
stimularea comercializării și prelucrării prin intermediul următoarelor obiective specifice:
(a)
îmbunătățirea organizării piețelor produselor pescărești și de acvacultură;
(b)
încurajarea investițiilor în sectorul prelucrării și al comercializării.
6.
stimularea punerii în aplicare a PMI.
CAPITOLUL II
Gestiune partajată și gestiune directă
Articolul 7
Gestiune partajată și gestiune directă
(1) Măsurile care intră sub incidența titlului V se finanțează din FEPAM în conformitate cu principiul gestiunii partajate între statele membre și Uniune și în temeiul normelor comune prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
(2) Măsurile care intră sub incidența titlului VI se finanțează din FEPAM în conformitate cu principiul gestiunii directe.
CAPITOLUL III
Principiile generale ale asistenței în cadrul gestiunii partajate
Articolul 8
Ajutoare de stat
(1) Fără a aduce atingere alineatului (2) din prezentul articol, articolele 107, 108 și 109 din TFUE se aplică ajutorului acordat de statele membre întreprinderilor din sectorul pescuitului și al acvaculturii.
(2) Cu toate acestea, articolele 107, 108 și 109 din TFUE nu se aplică plăților efectuate de statele membre în temeiul și în conformitate cu prezentul regulament, care intră sub incidența articolului 42 din TFUE.
(3) Dispozițiile naționale care stabilesc finanțarea publică care depășesc dispozițiile prezentului regulament în ceea ce privește plățile menționate la alineatul (2) sunt tratate în ansamblu, în temeiul alineatului (1).
(4) Pentru produsele pescărești și de acvacultură prevăzute în lista din anexa I la TFUE, cărora li se aplică articolele 107, 108 și 109 din TFUE, Comisia poate autoriza, în conformitate cu articolul 108 din TFUE, ajutoare pentru funcționare în regiunile ultraperiferice menționate la articolul 349 din TFUE, în sectorul producției, prelucrării și comercializării produselor pescărești și de acvacultură din regiunile ultraperiferice, în vederea diminuării constrângerilor specifice din regiunile respective ca urmare a izolării, a insularității și a caracterului lor îndepărtat extrem.
Articolul 9
Condiții specifice ex-ante
Condițiile ex-ante specifice menționate în anexa IV se aplică în cazul FEPAM.
CAPITOLUL IV
Admisibilitatea cererilor și operațiunile neeligibile
Articolul 10
Admisibilitatea cererilor
(1) O cerere prezentată de către un operator pentru obținerea de sprijin din partea FEPAM nu este admisibilă pentru o perioadă determinată stabilită în conformitate cu alineatul (4) din prezentul articol, dacă autoritatea competentă a stabilit că operatorul în cauză:
(a)
a săvârșit o încălcare gravă în temeiul articolului 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului (21) sau al articolului 90 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;
(b)
a fost implicat în operarea, gestionarea sau deținerea în proprietate a navelor de pescuit incluse pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii, în conformitate cu articolul 40 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau a navelor sub pavilionul țărilor identificate ca țări terțe necooperante, astfel cum este prevăzut la articolul 33 din respectivul regulament;
(c)
a săvârșit o încălcare gravă a normelor PCP identificate ca atare în alte acte juridice adoptate de Parlamentul European și de Consiliu; sau
(d)
a comis oricare dintre infracțiunile stabilite la articolele 3 și 4 din Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului (22), în cazul în care se prezintă o cerere de sprijin în temeiul titlului V capitolul II din prezentul regulament.
(2) După depunerea cererii, beneficiarul îndeplinește în continuare cerințele menționate la alineatul (1) literele (a)-(d), pe întreaga durată de punere în aplicare a operațiunii și pentru o perioadă de cinci ani după efectuarea ultimei plăți către beneficiarul respectiv.
(3) În cadrul Fondului european pentru pescuit (FEP) sau a FEPAM, nu este admisibilă pentru o perioadă determinată în conformitate cu alineatul (4) din prezentul articol,cererea prezentată de un operator referitor la care autoritatea competentă a statului membru a constatat că a săvârșit o fraudă, astfel cum este definită la articolul 1 din Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene (23).
(4) Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 126 în ceea ce privește:
(a)
identificarea perioadei menționate la alineatele (1) și (3) din prezentul articol, care trebuie să fie proporțională cu natura, gravitatea, durata și caracterul repetitiv ale încălcării grave. ale infracțiunii în cauză sau ale fraudei, și care trebuie să fie de cel puțin un an;
(b)
datele de începere sau de încheiere relevante ale perioadei menționate la alineatele (1) și (3) din prezentul articol.
(5) Statele membre solicită operatorilor care înaintează o cerere în cadrul FEPAM să furnizeze autorității de gestionare o declarație semnată care să confirme că aceștia respectă criteriile enumerate la alineatul (1) din prezentul articol și să declare că nu au comis nicio fraudă în cadrul FEP sau FEPAM, astfel cum se prevede la alineatul (3) din prezentul articol. Statele membre verifică veridicitatea declarației înainte de aprobarea operațiunii, pe baza informațiilor disponibile în registrul național de evidență a încălcărilor, menționat la articolul 93 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, sau cu orice alte date disponibile.
În sensul primului paragraf, la solicitarea unui stat membru, un alt stat membru poate pune la dispoziție informații din registrul său național de evidență a încălcărilor, astfel cum sunt menționate în articolul 93 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
Articolul 11
Operațiuni neeligibile
Următoarele operațiuni nu sunt eligibile în cadrul FEPAM:
(a)
operațiunile care determină creșterea capacității de pescuit a unei nave sau unui echipament care sporește capacitatea navei de a găsi pește;
(b)
construcția de noi nave de pescuit sau importul de nave de pescuit;
(c)
încetarea temporară sau definitivă a activităților de pescuit, în absența unei dispoziții contrare în prezentul regulament;
(d)
pescuitul de explorare;
(e)
transferul dreptului de proprietate asupra unei întreprinderi;
(f)
repopularea directă, cu excepția cazului în care această operațiune este prevăzută în mod explicit de un act juridic al Uniunii ca măsură de conservare sau în cazul repopulării experimentale.
TITLUL III
CADRUL FINANCIAR
Articolul 12
Execuția bugetară
(1) Bugetul Uniunii alocat pentru FEPAM în temeiul titlului V din prezentul regulament se execută în cadrul gestiunii partajate, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
(2) Bugetul Uniunii alocat pentru FEPAM în temeiul titlului VI din prezentul regulament se execută direct de către Comisie în conformitate cu articolul 58 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (24).
(3) Orice anularea, totală sau parțială, a angajamentului bugetar în cadrul gestiunii directe de către Comisiei respectă Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 și, după caz, articolul 123 din prezentul regulament.
(4) Principiul bunei gestiuni financiare se aplică în conformitate cu articolele 30 și 53 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.
Articolul 13
Resursele bugetare în cadrul gestiunii partajate
(1) Resursele disponibile pentru angajamentele din FEPAM pentru perioada 2014-2020 în cadrul gestiunii partajate se ridică la 5 749 331 600 EUR în prețuri curente în conformitate cu defalcarea anuală prevăzută în anexa II.
(2) Suma de 4 340 800 000 EUR din resursele bugetare menționate la alineatul (1) se alocă dezvoltării durabile a pescuitului, a acvaculturii și a zonelor de pescuit, măsurilor legate de comercializare și prelucrare și asistenței tehnice la inițiativa statelor membre, în temeiul titlului V capitolele I, II, III, IV și VII, cu excepția articolului 67.
(3) Suma de 580 000 000 EUR din resursele bugetare menționate la alineatul (1) se alocă măsurilor de control și de executare menționate la articolul 78.
(4) Suma de 520 000 000 EUR din resursele bugetare menționate la alineatul (1) se alocă măsurilor privind colectarea de date menționate la articolul 79.
(5) Suma de 192 500 000 EUR din resursele bugetare menționate la alineatul (1) se alocă drept compensație zonelor ultraperiferice în temeiul titlului V capitolul V. Această compensație nu poate depăși anual:
(a)
6 450 000 EUR pentru Insulele Azore și Madeira;
(b)
8 700 000 EUR pentru Insulele Canare;
(c)
12 350 000 EUR pentru regiunile ultraperiferice franceze menționate la articolul 349 din TFUE.
(6) Suma de 44 976 000 EUR din resursele bugetare menționate la alineatul (1) se alocă ajutorului pentru depozitare menționat la articolul 70.
(7) Suma de 71 055 600 EUR din resursele bugetare menționate la alineatul (1) se alocă măsurilor privind PMI menționate la titlul V capitolul VIII.
(8) Statele membre au posibilitatea de a utiliza alternativ resursele disponibile la temeiul alineatelor (3) și (4).
Articolul 14
Resursele bugetare în cadrul gestiunii directe
(1) Resursele disponibile pentru angajamentele din FEPAM pentru perioada 2014-2020, privind măsurile din cadrul gestiunii directe, conform titlului VI capitolele I și II, este de 647 275 400 EUR în prețurile curente.
(2) În sensul titlului VI capitolele I și II, repartizarea orientativă a fondurilor între obiectivele prevăzute la articolele 82 și 85 este stabilită în anexa III.
(3) Comisia poate adapta procente orientative menționate la alineatul (2) cu cel mult 5 % din valoarea pachetului financiar din fiecare caz în parte.
(4) Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 126 în vederea adaptării procentelor prevăzute în anexa III.
Articolul 15
Evaluarea intermediară
Comisia evaluează punerea în aplicare a titlului VI capitolele I și II, inclusiv nevoia de a adapta procentele orientative de repartizare a fondurilor, astfel cum sunt stabilite în anexa III, și prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la 30 iunie 2017, un raport de evaluare intermediară cu privire la rezultatele obținute și la aspectele calitative și cantitative ale FEPAM.
Articolul 16
Distribuția fondurilor pentru gestiunea partajată
(1) Resursele disponibile pentru angajamentele statelor membre, menționate la articolul 13 alineatele (2)-(7) pentru perioada 2014-2020 și enumerate în tabelul din anexa II, sunt stabilite pe baza următoarelor criterii obiective:
(a)
în ceea ce privește titlul V, cu excepția articolelor 76 și 77:
(i)
nivelul ocupării forței de muncă în sectorul pescuitului și al acvaculturii marine și de apă dulce, inclusiv ocuparea forței de muncă în domeniul prelucrării conexe,
(ii)
nivelul producției în sectorul pescuitului și al acvaculturii marine și de apă dulce, inclusiv în domeniul prelucrării conexe; și
(iii)
ponderea flotei de pescuit costier la scară mică în cadrul întregii flote de pescuit;
(b)
În ceea ce privește articolele 76 și 77:
(i)
amploarea sarcinilor de control ale statului membru în cauză, în funcție de dimensiunea flotei de pescuit naționale și de dimensiunea zonei maritime care urmează să fie controlată, de volumul debarcărilor și de valoarea importurilor din țările terțe;
(ii)
resursele de control disponibile în raport cu amploarea sarcinilor de control ale statului membru, mijloacele disponibile fiind în funcție de numărul controalelor desfășurate pe mare și al inspecțiilor la debarcare;
(iii)
amploarea sarcinilor statului membru în cauză referitoare la colectarea de date, în funcție de dimensiunea flotei de pescuit naționale, de volumul debarcărilor și de producția obținută din acvacultură, de intensitatea activităților de monitorizare științifică pe mare și de numărul de studii la care ia parte statul membru: și
(iv)
resursele disponibile pentru colectarea de date în raport cu amploarea sarcinilor statului membru referitoare la colectarea de date, mijloacele disponibile fiind în funcție de numărul resurselor umane și al mijloacelor tehnice necesare pentru punerea în aplicare a programului național de eșantionare în vederea colectării de date.
(c)
În ceea ce privește toate măsurile, alocările anterioare de fonduri în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului și consumul anterior în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 861/2006.
(2) Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a defalcării anuale a resurselor totale pentru fiecare stat membru
TITLUL IV
PROGRAMARE
CAPITOLUL I
Programarea în cazul măsurilor finanțate în cadrul gestiunii partajate
Articolul 17
Elaborarea programelor operaționale
(1) Fiecare stat membru elaborează un program operațional unic pentru a pune în aplicare prioritățile Uniunii prevăzute la articolul 6, care urmează a fi cofinanțate de FEPAM.
(2) Statul membru elaborează programul operațional în urma cooperării strânse cu partenerii menționați la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
(3) În ceea ce privește secțiunea programului operațional menționată la articolul 18 alineatul (1) litera (n), Comisia adoptă până la 31 mai 2014, acte de punere în aplicare de stabilire a priorităților reale ale Uniunii privind politica de executare și control. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 127 alineatul (2).
Articolul 18
Conținutul programului operațional
(1) Pe lângă elementele menționate la articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, programul operațional include:
(a)
analiza situației în funcție de punctele forte, de punctele slabe, de oportunități și de amenințări și identificarea nevoilor care trebuie abordate în zona geografică, inclusiv în bazinele maritime, după caz, cuprinse de program.
Analiza este structurată în jurul priorităților relevante ale Uniunii prevăzute la articolul 6 din prezentul regulament, și, după caz, este consecventă cu planul strategic național multianual pentru acvacultură menționat la articolul 34 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, precum și în jurul progreselor înregistrate în atingerea stării ecologice bune prin dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiei maritime menționate la articolul 5 din Directiva 2008/56/CE. Nevoile specifice legate de locurile de muncă, de mediu, de atenuarea și de adaptarea la schimbările climatice și de promovarea inovării se evaluează în raport cu prioritățile Uniunii, în vederea identificării răspunsurilor celor mai relevante la nivelul fiecărei priorități asociate cu domeniile respective;
(b)
o descriere a strategiei în sensul articolului 27 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, care demonstrează că:
(i)
pentru fiecare prioritate a Uniunii inclusă în program sunt prevăzute obiective corespunzătoare pe baza indicatorilor comuni de rezultat menționați la articolul 109 din prezentul regulament;
(ii)
selectarea măsurilor principale relevante decurge în mod logic din fiecare prioritate a Uniunii selectată în cadrul programului, având în vedere concluziile evaluării ex-ante și ale analizei menționate la litera (a) din prezentul alineat. În ceea ce privește măsurile de încetare definitivă a activităților de pescuit în temeiul articolului 34 din prezentul regulament, descrierea strategiei include obiectivele și măsurile care trebuie luate în vederea reducerii capacității de pescuit în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. De asemenea, trebuie inclusă o descriere a metodei de calculare a compensației care urmează a fi acordată în conformitate cu articolele 33 și 34 din prezentul regulament;
(iii)
alocarea de resurse financiare pentru prioritățile Uniunii incluse în program este justificabilă și adecvată în vederea îndeplinirii obiectivelor stabilite;
(c)
după caz, nevoile specifice ale zonelor Natura 2000, astfel cum sunt stabilite prin Directiva 92/43/CEE a Consiliului (25), și contribuția programului la crearea unei rețele coerente de zone de refacere a stocurilor de pește, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;
(d)
evaluarea condițiilor specifice ex-ante menționate la articolul 9 și în anexa IV la prezentul regulament și, atunci când este necesar, a acțiunilor menționate la articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013;
(e)
o descriere a cadrului de performanță în sensul articolului 22 și al anexei II din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013;
(f)
o listă cu măsurile selectate, în funcție de prioritățile Uniunii;
(g)
o listă a criteriilor aplicate în vederea selectării zonelor de pescuit și de acvacultură în temeiul titlului V capitolul III;
(h)
o listă a criteriilor de selecție pentru strategiile de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității prevăzute la titlul V capitolul III;
(i)
în statele membre în care peste 1 000 de nave pot fi considerate nave de pescuit costiere la scară mică, un plan de acțiune pentru dezvoltarea, competitivitatea și sustenabilitatea pescuitului costier la scară mică;
(j)
cerințele de evaluare și planul de evaluare menționat la articolul 56 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, precum și măsurile care trebuie luate în vederea abordării nevoilor identificate;
(k)
un plan de finanțare care trebuie proiectat având în vedere articolul 20 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și în conformitate cu actul de punere în aplicare al Comisiei menționat la articolul 16 alineatul (2) din prezentul regulament, plan care cuprinde:
(i)
un tabel care prezintă contribuția totală din FEPAM planificată pentru fiecare an;
(ii)
un tabel care prezintă resursele FEPAM aplicabile și rata cofinanțării din cadrul priorităților Uniunii prevăzute la articolul 6 din prezentul regulament și asistența tehnică. Prin derogare de la dispoziția generală prevăzută la articolul 94 alineatul (2) din prezentul regulament, tabelul respectiv indică, după caz, în mod separat, resursele FEPAM și ratele de cofinanțare care se aplică pentru sprijinul menționat la articolul 33, articolul 34, articolul 41 alineatul (2), articolul 67, articolul 70, articolul 76 alineatul (2) și articolul 77 din prezentul regulament.
(l)
informații privind complementaritatea și coordonarea cu fondurile FSE și cu alte instrumente de finanțare relevante la nivelul Uniunii și la nivel național;
(m)
măsuri de punere în aplicare a programului operațional, inclusiv:
(i)
identificarea autorităților menționate la articolul 123 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și, în scop informativ, o scurtă descriere a sistemului de management și control;
(ii)
o descriere clară a rolurilor respective ale FLAG-ului, al autorității de gestionare sau al organismului desemnat cu privire la toate sarcinile de punere în aplicare legate de strategiile de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității;
(iii)
o descriere a procedurilor de monitorizare și evaluare, precum și componența generală a comitetului de monitorizare menționate la articolul 48 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013;
(iv)
dispozițiile adoptate pentru a asigura publicitatea programului în conformitate cu articolul 119 din prezentul regulament;
(n)
o listă a partenerilor menționați la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și rezultatele consultării cu partenerii respectivi;
(o)
în ceea ce privește obiectivul de a asigura creșterea gradului de respectare a normelor prin intermediul controlului menționat la articolul 6 alineatul (3) litera (b) și în conformitate cu prioritățile reale adoptate de către Comisie în temeiul articolului 17 alineatul (3):
(i)
o listă a organismelor care pun în aplicare sistemul de control, inspecție și executare și o scurtă descriere a resurselor umane și financiare ale acestora disponibile pentru control, inspecție și executare în domeniul pescuitului, a echipamentelor principale disponibile ale acestora pentru control, inspecție și executare în domeniul pescăresc, în special numărul de nave, aeronave și elicoptere;
(ii)
obiectivele generale ale măsurilor de control care trebuie puse în aplicare cu ajutorul unor indicatori comuni care urmează a fi stabiliți în conformitate cu articolul 109;
(iii)
obiectivele specifice care trebuie îndeplinite în conformitate cu prioritățile Uniunii prevăzute la articolul 6 și o descriere detaliată pe tip de operații, pentru întreaga durată a perioadei de programare;
(p)
în vederea îndeplinirii obiectivului privind colectarea de date pentru gestionarea durabilă a pescuitului, menționat la articolul 6 alineatul (3) litera (a) și în conformitate cu programul multianual al Uniunii menționat la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 199/2008:
(i)
o descriere a activităților de colectare de date, în conformitate cu articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;
(ii)
o descriere a metodelor de stocare a datelor, a gestionării datelor și a utilizării datelor;
(iii)
o descriere a capacității de a realiza o bună gestiune financiară și administrativă a datelor colectate;
Secțiunea programului operațional menționat la litera (p) este completată în conformitate cu articolul 21 din prezentul regulament.
(2) Programul operațional include metodele de calculare a costurilor simplificate menționate la articolul 67 alineatul (1) literele (b), (c) și (d) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și a costurilor suplimentare sau a veniturilor neîncasate în conformitate cu articolul 96 din prezentul regulament, sau metoda de calculare a compensațiilor în conformitate cu criteriile relevante identificate pentru fiecare dintre activitățile prevăzute la articolul 40 alineatul (1), articolul 53, articolul 54, articolul 55, articolul 56 alineatul (1) litera (f) și la articolul 67 din prezentul regulament. După caz, ar trebui incluse totodată informații privind plățile în avans către FLAG-uri, în temeiul articolului 62 din prezentul regulament.
(3) Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a normelor privind prezentarea elementelor descrise la alineatele (1) și (2) din prezentul articol. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 127 alineatul (3).
Articolul 19
Aprobarea programului operațional
(1) Sub rezerva articolului 29 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, Comisia aprobă programul operațional prin intermediul unui act de punere în aplicare.
(2) În sensul adoptării actelor de punere în aplicare menționate la alineatul (1) din prezentul articol, Comisia analizează dacă măsurile menționate la articolul 18 alineatul (1) litera (b) punctul (ii) sunt susceptibile a înlătura în mod eficace supracapacitatea identificată.
Articolul 20
Modificarea programului operațional
(1) Comisia aprobă modificarea unui program operațional prin intermediul unor acte de punere în aplicare.
(2) Pentru a se adapta necesităților de control în evoluție, Comisia poate adopta la fiecare doi ani, acte de punere în aplicare care detaliază orice modificare a priorităților Uniunii în ceea ce privește politica de executare și control menționată la articolul 17 alineatul (3) și operațiunile eligibile corespunzătoare care trebuie să devină prioritare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 127 alineatul (2).
(3) Statele membre pot prezenta o modificare a programului lor operațional, ținând cont de noile priorități stabilite în actele de punere în aplicare ale Comisiei menționate la alineatul (2) din prezentul articol. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel de modificările programelor operaționale fac obiectul unei proceduri simplificate care trebui adoptată în conformitate cu articolul 22 alineatul (2).
Articolul 21
Programe de activitate pentru colectarea de date
(1) În vederea punerii în aplicare a articolului 18 alineatul (1) litera (p) din prezentul regulament, statele membre transmit Comisiei, prin mijloace electronice, programe de activitate pentru colectarea de date în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 199/2008 până la data de 31 octombrie a anului precedent anului în care programul de activitate urmează să se aplice, cu excepția cazului în care continuă să se aplice programul existent, caz în care Comisia este notificată în acest sens. Conținutul respectivelor programe este conform articolului 4 alineatul (2) din respectivul regulament.
(2) Comisia adoptă acte de punere în aplicare de aprobare a programelor de activitate menționate la alineatul (1) până la data de 31 decembrie a anului precedent anului în care programul de activitate urmează să se aplice.
Articolul 22
Norme privind procedurile și calendarele
(1) Comisia poate adopta acte de punere în aplicare de stabilire a normelor și procedurilor, a formatului și a calendarelor pentru:
(a)
aprobarea programelor operaționale;
(b)
depunerea și adoptarea modificărilor programelor operaționale, inclusiv intrarea în vigoare a acestora și frecvența transmiterii pe parcursul perioadei de programare;
(c)
transmiterea și aprobarea modificărilor menționate la articolul 20 alineatul (3);
(d)
transmiterea programelor de activitate pentru colectarea de date.
Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 127 alineatul (3).
(2) Procedurile și calendarele sunt simplificate în cazul:
(a)
modificărilor programelor operaționale care privesc un transfer de fonduri între prioritățile Uniunii, cu condiția ca fondurile transferate să nu depășească 10 % din suma alocată priorității Uniunii;
(b)
modificărilor programelor operaționale care privesc introducerea sau retragerea unor măsuri sau a unor tipuri de operațiuni relevante și a indicatorilor și informațiilor conexe;
(c)
modificărilor programelor operaționale care privesc schimbări aduse descrierilor măsurilor, inclusiv modificările aduse condițiilor de eligibilitate;
(d)
modificărilor menționate la articolul 20 alineatul (3), precum și în cazul modificărilor ulterioare ale secțiunii din programul operațional menționate la articolul 18 alineatul (1) litera (n).
(3) Alineatul (2) nu se aplică măsurilor menționate la articolul 33, la articolul 34 și la articolul 41 alineatul (2).
CAPITOLUL II
Programarea în cazul măsurilor finanțate în cadrul gestiunii directe
Articolul 23
Programul de activitate anual
(1) Pentru a pune în aplicare titlul VI, Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a programelor de activitate anuale în conformitate cu obiectivele prevăzute în capitolele respective. În ceea ce privește titlul VI capitolele I și II, respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 127 alineatul (3).
(2) Programul de activitate anual conține:
(a)
o descriere a activităților care urmează să fie finanțate și a obiectivelor care urmează a fi urmărite pentru fiecare activitate care respectă obiectivele stabilite la articolele 82 și 85. De asemenea, programul conține o indicare a cuantumului alocat pentru fiecare activitate, un calendar de punere în aplicare orientativ, precum și informații privind punerea în aplicare a activităților;
(b)
în ceea ce privește subvențiile și măsurile conexe, criteriile esențiale de evaluare, care se stabilesc în așa fel încât să asigure cât mai bine realizarea obiectivelor programului operațional, precum și rata maximă de cofinanțare.
TITLUL V
MĂSURI FINANȚATE ÎN CADRUL GESTIUNII PARTAJATE
CAPITOLUL I
Dezvoltarea durabilă a pescuitului
Articolul 24
Obiective specifice
Sprijinul prevăzut la prezentul capitol contribuie la realizarea obiectivelor specifice în cadrul priorității Uniunii prevăzute la articolul 6 alineatul (1).
Articolul 25
Condiții generale
(1) Proprietarul unei nave de pescuit care a primit sprijinul prevăzut la prezentul capitol nu transferă nava respectivă în afara Uniunii pentru cel puțin cinci ani de la data plății efective a respectivului sprijin către beneficiar. În cazul în care o navă este transferată în această perioadă, sumele plătite în mod necuvenit în legătură cu operațiunea sunt recuperate de statul membru proporțional cu perioada pentru care nu a fost îndeplinită cerința stabilită în prima teză din prezentul alineat.
(2) În absența unor dispoziții contrare prevăzute în prezentul capitol, cheltuielile de operare nu sunt eligibile.
(3) Contribuția financiară totală din partea FEPAM la măsurile menționate la articolele 33 și 34, precum și la înlocuirea sau modernizarea motoarelor principale sau auxiliare menționate la articolul 41 nu depășește cel mai mare din următoarele două praguri:
(a)
6 000 000 EUR; sau
(b)
15 % din sprijinul financiar din partea Uniunii alocat de statul membru priorităților Uniunii prevăzute la articolul 6 alineatele (1), (2) și (5).
(4) Contribuția financiară totală din partea FEPAM la măsurile menționate la articolul 29 alineatul (4) nu depășește 5 % din sprijinul financiar din partea Uniunii alocat fiecărui stat membru.
(5) Sprijinul pentru proprietarii de nave acordat în temeiul articolului 33 se deduce din sprijinul acordat proprietarilor de nave în temeiul articolului 34 pentru aceeași navă.
Articolul 26
Inovarea
(1) În vederea stimulării inovării în domeniul pescuitului, FEPAM poate sprijini proiecte care vizează dezvoltarea sau introducerea unor produse și echipamente noi sau substanțial îmbunătățite, a unor procese și tehnici noi sau îmbunătățite, a unor sisteme de gestionare și organizare noi sau îmbunătățite, inclusiv la nivelul prelucrării și al comercializării.
(2) Operațiunile finanțate în temeiul prezentului articol sunt desfășurate de sau în colaborare cu un organism științific sau tehnic recunoscut de un stat membru sau de Uniune. Organismul științific sau tehnic respectiv validează rezultatele operațiunilor respective.
(3) Rezultatele operațiunilor finanțate în temeiul prezentului articol fac obiectul unei publicități adecvate din partea statului membru, în conformitate cu articolul 119.
Articolul 27
Servicii de consiliere
(1) În vederea îmbunătățirii performanței și a competitivității generale a operatorilor și în scopul promovării pescuitului durabil, FEPAM poate sprijini:
(a)
studiile de fezabilitate și serviciile de consiliere care evaluează viabilitatea proiectelor potențial eligibile pentru sprijin în temeiul prezentului capitol;
(b)
furnizarea de consiliere profesională cu privire la sustenabilitatea mediului, având ca obiectiv limitarea și, acolo unde este posibil, eliminarea impactului negativ al activităților de pescuit asupra ecosistemelor marin, terestru și de apă dulce;
(c)
furnizarea de consiliere profesională cu privire la strategiile de afaceri și de marketing.
(2) Studiile de fezabilitate, serviciile de consiliere și consilierea menționate la alineatul (1) sunt furnizate de organisme sau entități științifice, academice, profesionale sau tehnice care asigură consiliere economică și care dețin competențele necesare.
(3) Sprijinul menționat la alineatul (1) se acordă operatorilor, organizațiilor de pescari, inclusiv organizațiilor de producători sau organismelor de drept public.
(4) Atunci când sprijinul menționat la alineatul (1) nu depășește valoarea de 4 000 EUR, beneficiarul poate fi selectat prin procedură accelerată.
Articolul 28
Parteneriatele dintre oamenii de știință și pescari
(1) În vederea încurajării transferului de cunoștințe între oamenii de știință și pescari, FEPAM poate sprijini:
(a)
crearea de rețele, acorduri de parteneriat sau asociații între unul sau mai multe organisme științifice independente și pescari ori una sau mai multe organizații de pescari, la care organismele tehnice pot participa;
(b)
activitățile desfășurate în cadrul rețelelor, al acordurilor de parteneriat sau al asociațiilor astfel cum sunt menționate la litera (a).
(2) Activitățile menționate la alineatul (1) litera (b) pot include activități de colectare și gestionare de date, studii, proiecte-pilot, diseminarea de cunoștințe și de rezultate ale cercetării, seminare și bune practici.
(3) Sprijinul menționat la alineatul (1) poate fi acordat organismelor de drept public, pescarilor, organizațiilor de pescari, FLAG-urilor și organizațiilor neguvernamentale.
Articolul 29
Promovarea capitalului uman, a creării de locuri de muncă și a dialogului social
(1) În vederea sprijinirii capitalului uman, a creării de locuri de muncă și a dialogului social, FEPAM poate sprijini:
(a)
formarea profesională, învățarea pe tot parcursul vieții, proiectele comune, diseminarea cunoștințelor de natură economică, tehnică, de reglementare sau științifică și a practicilor inovatoare, precum și achiziția de noi competențe profesionale legate, în special, de gestionarea durabilă a ecosistemelor marine, igienă, sănătate, siguranță, activitățile din sectorul maritim, inovare și antreprenoriat;
(b)
participarea la rețele și schimbul de experiență și bune practici între părțile interesate, inclusiv între organizațiile care promovează egalitatea de șanse între bărbați și femei, rolul femeilor în cadrul comunităților de pescari și grupurile subreprezentate implicate în pescuit costier la scară mică sau în pescuit „în picioare”;
(c)
dialogul social la nivelul Uniunii sau la nivel național, regional sau local, cu implicarea pescarilor, a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante.
(2) De asemenea, sprijinul menționat la alineatul (1) poate fi acordat soțiilor/soților pescarilor independenți sau, atunci când și în măsura în care sunt recunoscute/recunoscuți de dreptul național, partenerele/partenerii de viață ale/ai pescarilor independenți în condițiile prevăzute la articolul 2 litera (b) din Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului (26).
(3) Sprijinul menționat la alineatul (1) litera (a) poate fi acordat pentru formarea persoanelor cu vârsta sub 30 de ani, care sunt recunoscute ca șomeri de către statul membru respectiv („stagiari”), pentru o perioadă de cel mult doi ani. Acest sprijin este limitat la formarea la bordul unui vas de pescuit costier la scară mică deținut de un pescar profesionist cu vârsta de cel puțin 50 de ani, oficializată printr-un contract între stagiar și proprietarul vasului care este recunoscut de statul membru în cauză, incluzând cursuri privind practici de pescuit durabile și conservarea resurselor biologice marine, astfel cum sunt definite de Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Stagiarul este însoțit la bord de un pescar profesionist cu vârsta de cel puțin 50 de ani.
(4) Sprijinul în temeiul alineatului (3) este acordat pescarilor profesioniști pentru a acoperi salariul stagiarului și taxele aferente și este calculat în conformitate cu articolul 67 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, ținând cont de situația economică și de nivelul de trai din statul membru respectiv. Sprijinul respectiv nu depășește un cuantum maxim de 40 000 EUR pentru fiecare beneficiar pe parcursul perioadei de programare.
Articolul 30
Diversificarea veniturilor și noi forme de venituri
(1) FEPAM poate sprijini investiții care contribuie la diversificarea veniturilor pescarilor prin dezvoltarea unor activități complementare, incluzând investiții la bord, turismul pentru pescuitul cu undița, restaurante, servicii de mediu aferente pescuitului și activități educaționale care privesc pescuitul.
(2) Sprijinul prevăzut la alineatul (1) se acordă pescarilor care:
(a)
înaintează un plan de afaceri pentru dezvoltarea noilor lor activități;
(b)
dețin competențe profesionale corespunzătoare care pot fi dobândite prin operațiuni finanțate în temeiul articolului 29 alineatul (1) litera (a).
(3) Sprijinul prevăzut la alineatul (1) se acordă numai cu condiția ca activitățile complementare să fie legate de activitatea de pescuit de bază.
(4) Cuantumul sprijinului acordat în temeiul alineatului (1) nu depășește 50 % din bugetul prevăzut în planul de afaceri pentru fiecare operațiune și nu depășește suma maximă de 75 000 EUR pentru fiecare beneficiar.
Articolul 31
Sprijin inițial pentru tinerii pescari
(1) FEPAM poate acorda tinerilor pescari sprijin pentru demararea afacerii.
(2) Sprijinul în temeiul prezentului articol poate fi acordat doar în legătură cu prima achiziție a unei nave de pescuit:
(a)
a cărei lungime totală nu depășește 24 de metri;
(b)
care este echipată pentru pescuitul maritim;
(c)
cu o vechime cuprinsă între 5 și 30 de ani; și
(d)
care aparține unui segment de flotă pentru care raportul privind capacitatea de pescuit menționat la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 indică un echilibru cu posibilitățile de pescuit disponibile pentru segmentul respectiv.
(3) În sensul prezentului articol, termenul „tânăr pescar” înseamnă o persoană fizică care dorește să achiziționeze pentru prima oară o navă de pescuit și care, la momentul depunerii cererii, nu a împlinit 40 de ani și care a lucrat cel puțin cinci ani ca pescar sau a obținut o formare profesională echivalentă. Statele membre pot defini criterii obiective suplimentare pentru ca tinerii pescari să fie considerați eligibili pentru sprijinul acordat în temeiul prezentului articol.
(4) Sprijinul acordat în temeiul prezentului articol nu depășește 25 % din costul de achiziție al navei de pescuit și, în orice caz, nu depășește 75 000 EUR pentru fiecare tânăr pescar.
Articolul 32
Sănătate și siguranță
(1) În vederea îmbunătățirii condițiilor de igienă, sănătate, siguranță și lucru pentru pescari, FEPAM poate sprijini investițiile la bord sau în echipamente individuale, cu condiția ca aceste investiții să depășească cerințele prevăzute de dreptul Uniunii sau de dreptul intern.
(2) Sprijinul în temeiul prezentului articol se acordă pescarilor sau proprietarilor de nave de pescuit.
(3) În cazul în care operațiunea constă într-o investiție la bord, sprijinul se acordă o singură dată pentru același tip de investiție pe parcursul perioadei de programare pentru aceeași navă de pescuit. În cazul în care operațiunea constă într-o investiție în echipamente individuale, sprijinul se acordă o singură dată pentru același tip de echipamente pe parcursul perioadei de programare pentru același beneficiar.
(4) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 126, pentru a identifica tipurile de operațiuni eligibile în temeiul alineatului (1) din prezentul articol.
Articolul 33
Încetarea temporară a activităților de pescuit
(1) FEPAM poate sprijini măsuri de încetare temporară a activităților de pescuit în următoarele situații:
(a)
în cazul punerii în aplicare a măsurilor de urgență ale Comisiei sau ale statelor membre, menționate la articolele 12 și 13 din Regulamentul nr. 1380/2013, sau a măsurilor de conservare menționate la articolul 7 din regulamentul menționat, inclusiv a perioadelor de repaus biologic;
(b)
în cazul în care acordurile de parteneriat din domeniul pescuitului durabil sau protocoalele la acestea nu sunt reînnoite;
(c)
în cazul în care încetarea temporară a activităților este prevăzută într-un plan de gestionare adoptat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului (27) sau într-un plan multianual adoptat în temeiul articolelor 9 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, dacă, pe baza avizului științific, sunt necesare reduceri ale efortului de pescuit pentru a realiza obiectivele menționate la articolul 2 alineatul (2) și la articolul 2 alineatul (5) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.
(2) Sprijinul menționat la alineatul (1) poate fi acordat pe o durată maximă de șase luni pentru fiecare navă în perioada 2014-2020.
(3) Sprijinul menționat la alineatul (1) se acordă numai:
(a)
proprietarilor de nave de pescuit ale Uniunii care sunt înregistrate ca nave active și care au desfășurat activități de pescuit pe mare timp de cel puțin 120 de zile pe parcursul ultimilor doi ani calendaristici anteriori datei depunerii cererii pentru sprijin; sau
(b)
pescarilor care au lucrat pe mare timp de cel puțin 120 de zile pe parcursul ultimilor doi ani calendaristici anteriori datei depunerii cererii pentru sprijin la bordul unei nave de pescuit a Uniunii vizate de încetarea temporară a activităților.
(4) Toate activitățile de pescuit desfășurate de nava de pescuit sau de pescarii în cauză se suspendă efectiv. Autoritatea competentă se asigură că nava de pescuit în cauză a încetat orice activități de pescuit în perioada vizată de încetarea temporară a activităților.
Articolul 34
Încetarea definitivă a activităților de pescuit
(1) FEPAM poate să sprijine măsuri de încetare definitivă a activităților de pescuit, numai atunci când aceasta se realizează prin dezmembrarea navelor de pescuit pentru fier vechi și cu condiția ca:
(a)
această dezmembrare să fie inclusă în programul operațional menționat la articolul 18; și
(b)
încetarea definitivă a activităților să fie prevăzută ca instrument al planului de acțiune menționat la articolul 22 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, care indică și faptul că segmentul de flotă nu este efectiv echilibrat de posibilitățile de pescuit disponibile pentru segmentul respectiv.
(2) Sprijinul prevăzut la alineatul (1) se acordă:
(a)
proprietarilor de nave de pescuit ale Uniunii înregistrate ca nave active și care au desfășurat activități de pescuit pe mare timp de cel puțin 90 de zile pe an pe parcursul celor doi ani anteriori datei depunerii cererii pentru sprijin; sau
(b)
pescarilor care au lucrat pe mare timp de cel puțin 90 de zile pe parcursul ultimilor doi ani calendaristici anteriori datei depunerii cererii pentru sprijin la bordul unei nave de pescuit a Uniunii vizate de încetarea definitivă a activităților.
(3) Pescarii în cauză încetează efectiv toate activitățile de pescuit. Beneficiarul furnizează dovada încetării efective a activităților de pescuit autorității competente. Indemnizația se rambursează pro rata temporis în cazul în care un pescar reia activitatea de pescuit într-o perioadă mai scurtă de doi ani de la data depunerii cererii pentru sprijin.
(4) Sprijinul în conformitate cu prezentul articol poate fi acordat până la 31 decembrie 2017.
(5) Sprijinul în conformitate cu prezentul articol se varsă numai după eliminarea definitivă a capacității echivalente din registrul navelor de pescuit al Uniunii și după eliminarea definitivă a licențelor și autorizațiilor de pescuit. Beneficiarului îi este interzis să înregistreze un nou vas de pescuit în următorii cinci ani de la data primirii sprijinului respectiv. Reducerea capacității ca urmare a încetării definitive a activităților de pescuit care beneficiază de ajutor public are ca rezultat reducerea echivalentă definitivă a plafoanelor capacității de pescuit care figurează în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.
(6) Prin derogare de la alineatul (1), sprijinul poate fi acordat pentru încetarea definitivă a activităților de pescuit fără dezmembrare cu condiția ca navele să se modernizeze în vederea desfășurării altor activități decât pescuitul comercial.
De asemenea, și în vederea conservării patrimoniului maritim, sprijinul poate fi acordat pentru încetarea definitivă a activităților de pescuit fără dezmembrare a navelor din lemn tradiționale cu condiția ca navele respective să păstreze o funcție de patrimoniu pe uscat.
Articolul 35
Fonduri mutuale pentru fenomene climatice nefavorabile și incidente de mediu
(1) FEPAM poate contribui la fonduri mutuale care acordă pescarilor compensații financiare pentru pierderile economice cauzate de fenomene climatice nefavorabile sau de incidente de mediu, sau pentru costurile pentru salvarea pescarilor sau a navelor de pescuit care au suferit accidente pe mare pe durata desfășurării activităților de pescuit.
(2) În sensul alineatului (1), termenul „fond mutual” înseamnă un sistem acreditat de statul membru în conformitate cu dreptul său intern, destinat asigurării pescarilor afiliați, în temeiul căruia acestora li se efectuează plăți compensatorii pentru pierderile economice cauzate de evenimentele prevăzute la alineatul (1).
(3) Statele membre garantează evitarea supracompensării ca urmare a combinării sprijinului acordat în temeiul prezentului articol cu alte instrumente ale Uniunii sau naționale sau cu sisteme private de asigurări.
(4) Pentru a fi eligibil pentru sprijin în temeiul prezentului articol, fondul mutual respectiv trebuie:
(a)
să fie acreditat de autoritatea competentă a statului membru, în conformitate cu dreptul intern;
(b)
să urmeze o politică transparentă în ceea ce privește sumele vărsate în fond și retrase din acesta; și
(c)
să prevadă norme clare privind atribuirea răspunderii pentru eventualele datorii realizate.
(5) Statele membre definesc normele privind instituirea și gestionarea fondurilor mutuale, în special normele privind acordarea plăților compensatorii și eligibilitatea pescarilor de a accesa aceste plăți compensatorii în eventualitatea fenomenelor climatice nefavorabile, al incidentelor de mediu sau al accidentelor pe mare menționate la alineatul (1), precum și cele privind administrarea și monitorizarea respectării normelor respective. Statele membre se asigură că normele sistemului de alocare a fondurilor prevede sancțiuni în caz de neglijență din partea pescarului.
(6) Fenomenele climatice nefavorabile, incidentele de mediu sau accidentele pe mare menționate la alineatul (1) sunt cele a căror producere este recunoscută formal de către autoritatea competentă a statului membru în cauză.
(7) Contribuțiile menționate la alineatul (1) sunt acordate numai în raport cu sumele plătite pescarilor de fondul mutual cu titlu de compensație financiară. Cheltuielile administrative pentru înființarea fondurilor mutuale nu sunt eligibile pentru sprijin. Statele membre pot limita costurile care sunt eligibile pentru sprijin aplicând plafoane pentru fiecare fond mutual.
(8) Contribuțiile menționate la alineatul (1) se acordă doar pentru a acoperi pierderile cauzate de fenomene climatice nefavorabile, de incidente de mediu sau de accidente pe mare care reprezintă peste 30 % din cifra de afaceri anuală a întreprinderii în cauză, calculată pe baza cifrei de afaceri medii a întreprinderii în perioada celor trei ani calendaristici anteriori.
(9) Nu se efectuează nicio contribuție financiară din FEPAM la capitalul subscris inițial.
(10) Atunci când intenționează să limiteze costurile eligibile pentru sprijin prin aplicarea unor plafoane pentru fiecare fond mutual, statele membre furnizează detalii și justificări în programele lor operaționale privind respectivele plafoane.
Articolul 36
Sprijin pentru sistemele de alocare a posibilităților de pescuit
(1) Pentru a adapta activitățile de pescuit la posibilitățile de pescuit, FEPAM poate sprijini proiectarea, dezvoltarea, monitorizarea, evaluarea și gestionarea sistemelor de alocare a posibilităților de pescuit.
(2) Sprijinul prevăzut la prezentul articol se acordă autorităților publice, persoanelor juridice sau fizice sau organizațiilor de pescari recunoscute de statul membru, inclusiv organizațiilor de producători recunoscute implicate în gestionarea colectivă a sistemelor menționate la alineatul (1).
Articolul 37
Sprijin pentru proiectarea și punerea în aplicare a măsurilor de conservare și a cooperării regionale
(1) În vederea asigurării proiectării și a punerii în aplicare eficiente a măsurilor de conservare prevăzute la articolele 7, 8 și 11 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013și a cooperării regionale prevăzute la articolul 18 din regulamentul respectiv, FEPAM poate sprijini:
(a)
proiectarea, dezvoltarea și monitorizarea mijloacelor tehnice și administrative necesare pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a măsurilor de conservare și a regionalizării;
(b)
participarea părților interesate și cooperarea între statele membre în materie de proiectare și punere în aplicare a măsurilor de conservare și a regionalizării.
(2) FEPAM poate sprijini repopularea directă în temeiul alineatului (1) numai în cazul în care este prevăzută ca măsură de conservare într-un act juridic al Uniunii.
Articolul 38
Limitarea impactului pescuitului asupra mediului marin și adaptarea pescuitului la protecția speciilor
(1) În scopul reducerii impactului pescuitului asupra mediului marin, al stimulării eliminării treptate a practicii de aruncare înapoi în mare a capturilor și al facilitării tranziției către o exploatare durabilă a resurselor biologice marine vii în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, FEPAM poate sprijini investiții:
(a)
în echipamente care îmbunătățesc selectivitatea uneltelor de pescuit în funcție de dimensiuni sau specii;
(b)
la bord sau în echipamente care elimină practica de aruncare înapoi în mare a capturilor, prin evitarea și reducerea capturilor nedorite de stocuri comerciale, sau care manipulează capturi nedorite care urmează să fie debarcate în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;
(c)
în echipamente care limitează și, acolo unde este posibil, elimină impactul fizic și biologic al pescuitului asupra ecosistemului sau asupra fundului mării;
(d)
în echipamente care protejează uneltele și capturile împotriva mamiferelor și a păsărilor protejate prin Directiva 92/43/CEE a Consiliului sau prin Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (28), cu condiția să nu fie subminată selectivitatea uneltelor de pescuit și să fie introduse toate măsurile corespunzătoare în vederea evitării provocării de daune fizice animalelor de pradă.
(2) Prin derogare de la articolul 11 litera (a), în regiunile ultraperiferice sprijinul menționat la alineatul (1) poate fi acordat dispozitivelor ancorate de concentrare a peștelui doar dacă acestea contribuie la pescuitul durabil și selectiv.
(3) Sprijinul se acordă o singură dată pe parcursul perioadei de programare pentru același tip de echipamente, pe aceeași navă de pescuit a Uniunii.
(4) Sprijinul se acordă numai dacă uneltele sau celelalte echipamente menționate la alineatul (1) prezintă o selectivitate mai bună demonstrabilă în ceea ce privește dimensiunile sau un impact mai redus asupra ecosistemului și a speciilor nevizate în raport cu uneltele sau celelalte echipamente standard autorizate în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern relevant adoptat în contextul regionalizării, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.
(5) Se acordă sprijin:
(a)
proprietarilor de nave de pescuit ale Uniunii care sunt înregistrate ca nave active și care au desfășurat o activitate de pescuit pe mare timp de cel puțin 60 de zile pe parcursul celor doi ani calendaristici anteriori datei depunerii cererii pentru sprijin;
(b)
pescarilor care dețin uneltele care urmează a fi înlocuite și care au lucrat la bordul unei nave de pescuit a Uniunii timp de cel puțin 60 de zile pe parcursul celor doi ani calendaristici anteriori datei depunerii cererii pentru sprijin;
(c)
organizațiilor de pescari recunoscute de statul membru.
Articolul 39
Inovarea legată de conservarea resurselor biologice marine
(1) În vederea aducerii unei contribuții la eliminarea treptată a capturilor accidentale și a practicii de aruncare înapoi în mare a capturilor, precum și în vederea facilitării tranziției spre exploatarea resurselor biologice marine vii în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și a reducerii impactului pescuitului asupra mediului marin și a impactului animalelor de pradă protejate, FEPAM poate sprijini operațiuni care vizează dezvoltarea sau introducerea de noi cunoștințe tehnice sau organizaționale care reduc impactul activităților de pescuit asupra mediului, inclusiv tehnici de pescuit îmbunătățite și selectivitatea uneltelor de pescuit, sau realizează o utilizare mai durabilă a resurselor biologice marine și coexistența cu animalele de pradă protejate.
(2) Operațiunile finanțate în temeiul prezentului articol sunt desfășurate de către sau în colaborare cu un organism științific sau tehnic recunoscut de statul membru, organism care validează rezultatele operațiunilor respective.
(3) Rezultatele operațiunilor finanțate în temeiul prezentului articol fac obiectul unei publicități adecvate din partea statului membru, în conformitate cu articolul 119.
(4) Navele de pescuit implicate în proiectele finanțate în temeiul prezentului articol nu pot depăși 5 % din numărul navelor flotei naționale sau 5 % din tonajul flotei naționale în tonaj brut, calculat la momentul depunerii cererii. La cererea unui stat membru, în circumstanțe justificate în mod corespunzător și pe baza unei recomandări a Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) instituit prin Decizia 2005/629/CE a Comisiei (29), Comisia poate aproba proiecte care depășesc limita stabilită la prezentul alineat.
(5) Operațiunile care nu sunt considerate ca fiind pescuit în scopuri științifice, în conformitate cu articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și care constau în testarea noilor unelte sau tehnici de pescuit se desfășoară în limitele posibilităților de pescuit alocate statului membru respectiv.
(6) Venitul net generat de participarea la operațiune a navei de pescuit se deduce din cheltuielile eligibile ale operațiunii în conformitate cu articolul 65 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
(7) În sensul alineatului (6), termenul „venit net” înseamnă venitul pescarilor obținut din prima vânzare a peștelui sau a fructelor de mare capturate în timpul introducerii și testării noilor cunoștințe tehnice sau organizaționale minus costurile de vânzare, cum ar fi taxele aferente halele de licitații.
Articolul 40
Protecția și refacerea biodiversității și ecosistemelor marine și regimurile de compensații în cadrul activităților de pescuit durabile
(1) În vederea protejării și refacerii biodiversității și ecosistemelor marine în cadrul activităților de pescuit durabile și, acolo unde este cazul, cu participarea pescarilor, FEPAM poate sprijini următoarele operațiuni:
(a)
colectarea de către pescari a deșeurilor din mare, de exemplu îndepărtarea uneltelor de pescuit pierdute și a altor deșeuri marine;
(b)
construirea, instalarea sau modernizarea unor instalații statice sau mobile destinate să protejeze și să sporească fauna și flora marină, inclusiv pregătirea și evaluarea științifică a acestora;
(c)
contribuția la o mai bună gestionare sau conservare a resurselor biologice marine;
(d)
pregătirea, inclusiv studiile, conceperea, monitorizarea și actualizarea protecției și a planurilor de gestiune pentru activitățile legate de pescuit referitoare la siturile Natura 2000 și zonele de protecție speciale menționate în Directiva 2008/56/CE și referitoare la alte habitate speciale;
(e)
gestionarea, refacerea și monitorizarea siturilor Natura 2000 în conformitate cu Directivele 92/43/CEE și 2009/147/CE, în conformitate cu cadrele de acțiune prioritară instituite în temeiul Directivei 92/43/CEE;
(f)
gestionarea, refacerea și monitorizarea zonelor marine protejate în vederea punerii în aplicare a măsurilor speciale de protecție menționate la articolul 13 alineatul (4) din Directiva 2008/56/CE;
(g)
creșterea sensibilizării față de mediu cu implicarea pescarilor în ceea ce privește protejarea și refacerea biodiversității marine;
(h)
scheme pentru compensarea daunelor aduse capturilor de către mamifere și păsări protejate prin Directivele 92/43/CEE și 2009/147/CE;
(i)
participarea la alte acțiuni menite să mențină și să îmbunătățească serviciile furnizate de biodiversitate și de ecosisteme, acțiuni precum refacerea habitatelor marine și costiere specifice în vederea sprijinirii unor stocuri de pește durabile, inclusiv pregătirea lor științifică și evaluarea.
(2) Sprijinul menționat la alineatul (1) litera (h) face obiectul recunoașterii formale a acestor scheme de către autoritățile competente ale statelor membre. Statele membre garantează, de asemenea, că nu are loc o supracompensare a daunelor rezultată din combinarea schemelor de compensații ale Uniunii, naționale și private.
(3) Operațiunile prevăzute la prezentul articol pot fi puse în aplicare de organisme de drept public științifice sau tehnice, consilii consultative, pescari sau organizații de pescari care sunt recunoscute de statul membru sau de organizații neguvernamentale în parteneriat cu organizații de pescari sau cu FLAG-uri.
(4) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 126 pentru a specifica costurile eligibile pentru sprijin în temeiul alineatului (1) din prezentul articol.
Articolul 41
Eficiență energetică și atenuarea schimbărilor climatice
(1) În vederea atenuării efectelor schimbărilor climatice și a îmbunătățirii eficienței energetice a navelor de pescuit, FEPAM poate sprijini:
(a)
investițiile în echipamente sau la bord menite să reducă emisiile de poluanți sau de gaze cu efect de seră și să sporească eficiența energetică a navelor de pescuit. Investițiile în unelte de pescuit sunt de asemenea eligibile cu condiția să nu submineze selectivitatea acestor unelte;
(b)
auditurile și schemele privind eficiența energetică;
(c)
studiile de evaluare a contribuției sistemelor de propulsie alternative și a proiectelor de cocă alternative la eficiența energetică a navelor de pescuit.
(2) Sprijinul pentru înlocuirea sau modernizarea motoarelor principale sau auxiliare poate fi acordat numai:
(a)
navelor cu o lungime totală de până la 12 metri, cu condiția ca motorul nou sau modernizat să nu aibă o putere în kW mai mare decât cel vechi; sau
(b)
navelor cu lungimea totală între 12 și 18 metri, cu condiția ca motorul nou sau modernizat să aibă o putere în kW cu cel puțin 20 % mai mică decât cea a motorului actual;
(c)
navelor cu lungimea totală între 18 și 24 metri, cu condiția ca motorul nou sau modernizat să aibă o putere în kW cu cel puțin 30 % mai mică decât cea a motorului actual.
(3) Sprijinul în temeiul alineatului (2) pentru înlocuirea sau modernizarea motoarelor principale sau auxiliare poate fi acordat numai navelor care aparțin unui segment de flotă pentru care raportul privind capacitatea, menționat la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, demonstrează un echilibru în raport cu posibilitățile de pescuit disponibile pentru segmentul respectiv.
(4) Sprijinul prevăzut la alineatul (2) din prezentul articol se acordă numai pentru înlocuirea sau modernizarea motoarelor principale sau auxiliare care au fost certificate oficial în conformitate cu articolul 40 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. Acesta se plătește doar după ce reducerea necesară a capacității în kW a fost eliminată permanent din registrul navelor de pescuit al Uniunii.
(5) Pentru navele de pescuit care nu fac obiectul unei certificări a puterii motorului, sprijinul prevăzut la alineatul (2) din prezentul articol se acordă numai pentru înlocuirea sau modernizarea motoarelor principale sau auxiliare pentru care a fost verificată consecvența puterii motorului în conformitate cu articolul 41 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și pentru care s-a efectuat o inspecție fizică pentru a se asigura că puterea motorului nu o depășește pe cea stabilită în licențele de pescuit.
(6) Reducerea puterii motorului menționată la alineatul (2) literele (b) și (c) poate fi realizată de un grup de nave pentru fiecare categorie de nave menționată la dispozițiile respective.
(7) Fără a aduce atingere articolului 25 alineatul (3), sprijinul din partea FEPAM în temeiul alineatului (2) din prezentul articol nu poate depăși cel mai ridicat prag dintre următoarele două:
(a)
1 500 000 EUR; sau
(b)
3 % din sprijinul financiar din partea Uniunii alocat de statul membru priorităților Uniunii prevăzute la articolul 6 alineatele (1), (2) și (5).
(8) Cererile înaintate de operatori din sectorul pescuitului costier la scară mică sunt tratate ca prioritate în proporție de până la 60 % din sprijinul total alocat pentru înlocuirea sau modernizarea motoarelor principale sau auxiliare, menționată la alineatul (2), pentru întreaga perioadă de programare.
(9) Se acordă sprijinul prevăzut la alineatele (1) și (2) numai proprietarilor de nave de pescuit și numai o singură dată pentru același tip de investiție pe parcursul perioadei de programare pentru aceeași navă de pescuit.
(10) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 126, pentru a preciza costurile eligibile pentru sprijin în temeiul alineatului (1) litera (a) din prezentul articol.
Articolul 42
Valoarea adăugată, calitatea produselor și utilizarea capturilor nedorite
(1) În vederea îmbunătățirii valorii adăugate sau a calității capturilor de pește, FEPAM poate sprijini:
(a)
investițiile care adaugă valoare produselor pescărești, în special prin autorizarea pescarilor de a-și desfășura activitățile de prelucrare, comercializare și vânzare directă a propriilor capturi;
(b)
investițiile inovatoare la bord care îmbunătățesc calitatea produselor pescărești.
(2) Sprijinul menționat la alineatul (1) litera (b) este condiționat de utilizarea unor unelte selective pentru a reduce la minimum capturile nedorite și se acordă exclusiv proprietarilor de nave de pescuit din Uniune și celor ale căror nave au desfășurat o activitate de pescuit timp de cel puțin 60 de zile pe mare pe parcursul celor doi ani calendaristici anteriori datei depunerii cererii pentru sprijin.
Articolule 43
Porturile de pescuit, locurile de debarcare, halele de licitații și adăposturile
(1) În scopul îmbunătățirii calității, a controlului și a trasabilității produselor debarcate, al sporirii eficienței energetice, al aducerii unei contribuții la protecția mediului și al îmbunătățirii condițiilor de siguranță și de muncă, FEPAM poate sprijini investițiile menite să îmbunătățească infrastructura porturilor de pescuit și a halelor de licitații sau a locurilor de debarcare și a adăposturilor, inclusiv investițiile în instalațiile de colectare a deșeurilor și a deșeurilor marine.
(2) În vederea facilitării respectării obligației de a debarca toate capturile în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și cu articolul 8 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013, precum și pentru a adăuga valoare pentru componentele prea puțin utilizate ale capturilor, FEPAM poate sprijini investițiile în porturile de pescuit, halele de licitații, locurile de debarcare și adăposturi.
(3) În vederea îmbunătățirii siguranței pescarilor, FEPAM poate susține investițiile pentru construirea sau modernizarea adăposturilor.
(4) Nu se acordă sprijin pentru construcția de noi porturi, noi locuri de debarcare sau noi hale de licitații.
Articolul 44
Pescuitul în apele interioare și fauna și flora acvatică din apele interioare
(1) În scopul reducerii impactului pescuitului în apele interioare asupra mediului, al sporirii eficienței energetice, al creșterii valorii sau calității capturilor debarcate sau al îmbunătățirii sănătății, a siguranței, a condițiilor de muncă, a capitalului uman și a formării, FEPAM poate sprijini investiții în următoarele:
(a)
în promovarea capitalului uman, a creării de locuri de muncă și a dialogului social, astfel cum se menționează la articolul 29, în condițiile prevăzute la articolul respectiv;
(b)
în echipamentele de la bord sau individuale menționate la articolul 32, în condițiile prevăzute la articolul respectiv;
(c)
în echipamentele și tipurile de operațiuni menționate la articolele 38 și 39, în condițiile prevăzute la articolele respective;
(d)
ameliorarea eficienței energetice și diminuarea efectelor schimbărilor climatice, menționate la articolul 41, în condițiile prevăzute la articolul respectiv;
(e)
în îmbunătățirea valorii sau a calității capturilor de pește menționate la articolul 42, în condițiile prevăzute la articolul respectiv;
(f)
în porturile de pescuit, adăposturile și locurile de debarcare menționate la articolul 43, în condițiile prevăzute la articolul respectiv.
(2) FEPAM poate acorda sprijin pentru investițiile legate de înființarea de noi întreprinderi pentru tinerii pescari, astfel cum se prevede la articolul 31, în aceleași condiții ca cele stabilite în articolul respectiv, cu excepția cerinței prevăzute la alineatul (2) litera (b) de la articolul menționat.
(3) FEPAM poate acorda sprijin pentru dezvoltarea și facilitarea inovării în conformitate cu articolul 26, pentru serviciile de consiliere în conformitate cu articolul 27 și pentru parteneriatele dintre oamenii de știință și pescari în conformitate cu articolul 28.
(4) În vederea promovării diversificării de către pescarii din apele interioare, FEPAM poate sprijini diversificarea activităților de pescuit în apele interioare spre activități complementare, în condițiile prevăzute la articolul 30.
(5) În sensul alineatului (1):
(a)
trimiterile de la articolele 30, 32, 38, 39, 41 și 42 la navele de pescuit se interpretează ca fiind trimiteri la navele care operează exclusiv în apele interioare;
(b)
trimiterile de la articolul 38 la mediul marin se interpretează ca fiind trimiteri la mediul în care operează nava de pescuit din apele interioare.
(6) În vederea protejării și a dezvoltării faunei și florei acvatice, FEPAM poate sprijini:
(a)
gestionarea, refacerea și monitorizarea siturilor Natura 2000 care sunt afectate de activitățile de pescuit și reabilitarea apelor interioare în conformitate cu Directiva 60/2000/UE a Parlamentului European și a Consiliului (30), inclusiv a zonelor de reproducere și a rutelor de migrație ale speciilor migratoare, fără a aduce atingere articolului 40 alineatul (1) litera (e) din prezentul regulament, cu participarea, acolo unde este cazul, a pescarilor care pescuiesc în apele interioare;
(b)
construirea, modernizarea sau instalarea unor instalații statice sau mobile destinate să protejeze și să sporească fauna și flora acvatică, inclusiv pregătirea, monitorizarea și evaluarea lor științifică.
(7) Statele membre se asigură că navele care primesc sprijinul prevăzut la prezentul articol operează în continuare exclusiv în apele interioare.
CAPITOLUL II
Dezvoltarea durabilă a acvaculturii
Articolul 45
Obiective specifice
Sprijinul acordat în temeiul prezentului capitol contribuie la realizarea obiectivelor specifice în cadrul priorității Uniunii prevăzute la articolul 6 alineatul (2).
Articolul 46
Condiții generale
(1) În absența unor dispoziții explicite contrare în prezentul regulament, sprijinul prevăzut la prezentul capitol se limitează la întreprinderile din domeniul acvaculturii.
(2) În sensul prezentului articol, întreprinzătorii care își încep activitatea în domeniul acvaculturii prezintă un plan de afaceri și, în cazul în care valoarea investițiilor depășește 50 000 EUR, un studiu de fezabilitate care include o evaluare a impactului operațiunilor asupra mediului. Sprijinul prevăzut la prezentul capitol se acordă doar atunci când s-a demonstrat în mod clar, printr-un raport de marketing independent, existența unor perspective de piață favorabile și durabile pentru produsul respectiv.
(3) În cazul în care operațiunile constau în investiții în echipamente sau infrastructură prin care se asigură îndeplinirea cerințelor viitoare privind mediul, sănătatea umană sau animală, igiena sau bunăstarea animalelor prevăzute de dreptul Uniunii, se poate acorda sprijin până la data la aceste cerințe devin obligatorii pentru întreprinderile în cauză.
(4) Sprijinul nu se acordă creșterii de organisme modificate genetic.
(5) Sprijinul nu se acordă operațiunilor de acvacultură din zonele marine protejate dacă autoritatea competentă recunoscută de statul membru a stabilit, pe baza unei evaluări a impactului asupra mediului, că operațiunea va avea un impact negativ semnificativ asupra mediului care nu poate fi atenuat în mod adecvat.
Articolul 47
Inovarea
(1) În vederea stimulării inovării în domeniul acvaculturii, FEPAM poate sprijini operațiuni care au ca scop:
(a)
dezvoltarea de cunoștințe tehnice, științifice sau organizaționale în cadrul fermelor de acvacultură care reduc, în special, impactul asupra mediului, reduc dependența de făina și uleiul de pește, promovează o utilizare durabilă a resurselor în acvacultură, îmbunătățesc bunăstarea animalelor sau facilitează metode de producție durabile noi;
(b)
dezvoltarea sau introducerea pe piață a unor specii de acvacultură noi cu un bun potențial de piață, a unor produse noi sau substanțial îmbunătățite, a unor procese noi sau îmbunătățite, a unor sisteme de gestionare și organizare noi sau îmbunătățite;
(c)
examinarea fezabilității din punct de vedere tehnic sau economic a produselor sau proceselor inovatoare.
(2) Operațiunile prevăzute la prezentul articol se desfășoară de către sau în colaborare cu organisme științifice sau tehnice publice sau private recunoscute de statul membru, organisme care validează rezultatele operațiunilor respective.
(3) Rezultatele operațiunilor pentru care se primește sprijin fac obiectul unei publicități adecvate din partea statului membru, în conformitate cu articolul 119.
Articolul 48
Investiții productive în acvacultură
(1) FEPAM poate sprijini:
(a)
investițiile productive în acvacultură;
(b)
diversificarea producției de acvacultură și a speciilor de cultură;
(c)
modernizarea unităților de acvacultură, inclusiv îmbunătățirea condițiilor de lucru și de siguranță a lucrătorilor din domeniul acvaculturii;
(d)
îmbunătățirea și modernizarea referitoare la sănătatea și bunăstarea animalelor, inclusiv achiziționarea de echipamente în scopul de a proteja fermele împotriva animalelor sălbatice de pradă;
(e)
investițiile care vizează reducerea impactului negativ sau sporirea efectelor pozitive asupra mediului și creșterea utilizării eficiente a resurselor;
(f)
investițiile care vizează sporirea calității sau a valorii produselor de acvacultură;
(g)
refacerea iazurilor sau a lagunelor existente utilizate pentru acvacultură prin îndepărtarea mâlului sau investițiile menite să prevină depunerea mâlului;
(h)
diversificarea veniturilor obținute de întreprinderile din domeniul acvaculturii prin dezvoltarea unor activități complementare;
(i)
investiții care au ca rezultat o reducere considerabilă a impactului întreprinderilor din domeniul acvaculturii asupra utilizării și a calității apei, în special prin reducerea cantității de apă sau de substanțe chimice, antibiotice și alte medicamente utilizate sau prin îmbunătățirea calității apei rezultate, inclusiv prin utilizarea sistemelor de acvacultură multitrofice;
(j)
promovarea sistemelor de acvacultură închise în care produsele de acvacultură sunt crescute în sisteme închise cu recircularea apei, reducându-se la minimum cantitatea de apă utilizată;
(k)
investiții care sporesc eficiența energetică și promovează conversia întreprinderilor din domeniul acvaculturii la sursele de energie regenerabile.
(2) Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (h) se acordă numai întreprinderilor din domeniul acvaculturii, cu condiția ca activitățile complementare să fie legate de activitatea de afaceri de bază a întreprinderilor în cauză, inclusiv turismul pentru pescuitul cu undița, serviciile de mediu aferente acvaculturii sau activitățile educaționale referitoare la acvacultură.
(3) Sprijinul prevăzut la alineatul (1) poate fi acordat pentru creșterea producției și/sau modernizarea întreprinderilor existente din domeniul acvaculturii sau pentru crearea de noi astfel de întreprinderi, cu condiția ca acest lucru să fie în conformitate cu planul strategic național multianual pentru dezvoltarea acvaculturii menționat la articolul 34 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.
Articolul 49
Servicii de gestionare, de înlocuire și de consiliere pentru fermele de acvacultură
(1) În vederea îmbunătățirii performanței și a competitivității generale a fermelor de acvacultură și în vederea reducerii impactului negativ asupra mediului a operațiunilor acestora, FEPAM poate sprijini:
(a)
crearea de servicii de gestionare, de înlocuire și de consiliere pentru fermele de acvacultură;
(b)
achiziționarea de servicii de consiliere de natură tehnică, științifică, juridică, ecologică sau economică pentru ferme.
(2) Serviciile de consiliere menționate la alineatul (1) litera (b) cuprind:
(a)
necesitățile în materie de gestionare pentru a permite fermelor de acvacultură să respecte legislația Uniunii și a celei naționale privind protecția mediului, precum și cerințele privind amenajarea spațială maritimă;
(b)
evaluarea impactului asupra mediului, astfel cum este menționată în Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (31) și în Directiva 92/43/CEE;
(c)
necesitățile în materie de gestionare pentru a permite fermelor de acvacultură să respecte legislația Uniunii și cea națională privind sănătatea și bunăstarea animalelor acvatice sau legislația privind sănătatea publică;
(d)
standardele de sănătate și siguranță bazate pe legislația Uniunii și pe cea națională;
(e)
strategiile de marketing și de afaceri.
(3) Serviciile de consiliere menționate la alineatul (1) litera (b) se acordă de către organisme științifice sau tehnice, precum și de către entități care acordă consiliere juridică sau economică recunoscute de statul membru ca deținând competențele necesare.
(4) Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (a) se acordă doar organismelor de drept public sau altor entități, selectate de statul membru pentru crearea de servicii de consiliere în cadrul fermelor de acvacultură. Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (b) se acordă numai IMM-urilor sau organizațiilor din domeniul acvaculturii, inclusiv organizațiilor de producători din domeniul acvaculturii și asociațiilor de organizații de producători din domeniul acvaculturii.
(5) Dacă sprijinul nu depășește suma de 4 000 EUR, beneficiarul poate fi selectat printr-o procedură accelerată.
(6) Beneficiarii nu primesc sprijin decât o dată pe an pentru fiecare dintre categoriile de servicii de consiliere prevăzute la alineatul (2).
Articolul 50
Promovarea capitalului uman și a participării la rețele
(1) În vederea sprijinirii capitalului uman și a participării la rețele din domeniul acvaculturii, FEPAM poate sprijini:
(a)
formarea profesională, învățarea pe tot parcursul vieții, diseminarea cunoștințelor științifice și tehnice și a practicilor inovatoare, dobândirea de noi competențe profesionale în domeniul acvaculturii și cu privire la reducerea impactului asupra mediului al operațiunilor din domeniul acvaculturii;
(b)
îmbunătățirea condițiilor de muncă și promovarea securității în muncă;
(c)
participarea la rețele și schimbul de experiență și de bune practici între întreprinderile din domeniul acvaculturii sau organizațiile profesionale și alte părți interesate, inclusiv organismele științifice și tehnice sau cele care promovează egalitatea de șanse între femei și bărbați.
(2) Sprijinul menționat la alineatul (1) litera (a) nu se acordă întreprinderilor mari din domeniul acvaculturii, cu excepția cazului în care acestea participă la schimburi de cunoștințe cu IMM-urile.
(3) Prin derogare de la articolul 46, se acordă sprijin în temeiul prezentului articol și organizațiilor publice sau semi-publice, precum și altor organizații recunoscute de statul membru.
(4) De asemenea, se acordă sprijin în temeiul prezentului articol soțiilor/soților fermierilor independenți din domeniul acvaculturii sau, atunci când și în măsura în care sunt recunoscute/recunoscuți de dreptul intern, partenerele/partenerii de viață ale/ai fermierilor independenți din domeniul acvaculturii, în condițiile prevăzute la articolul 2 litera (b) din Directiva 2010/41/UE.
Articolul 51
Sporirea potențialului siturilor în care se practică acvacultura
(1) În vederea unei contribuții la dezvoltarea siturilor și infrastructurilor de acvacultură și a reducerii impactului negativ al operațiunilor asupra mediului, FEPAM poate sprijini:
(a)
identificarea și cartografierea celor mai potrivite zone pentru dezvoltarea acvaculturii și, după caz, luarea în considerare a proceselor de amenajare spațială, precum și identificarea și cartografierea zonelor în care acvacultura ar trebui exclusă în vederea menținerii rolului acestor zone în funcționarea ecosistemului;
(b)
îmbunătățirea și dezvoltarea facilităților și infrastructurilor de sprijin necesare în vederea creșterii potențialului siturilor de acvacultură și a reducerii impactului negativ al acvaculturii asupra mediului, inclusiv investițiile în consolidarea terenurilor, aprovizionarea cu energie sau gestionarea apei;
(c)
acțiunile întreprinse și puse în aplicare de autoritățile competente în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Directiva 2009/147/CE sau în temeiul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE în vederea preîntâmpinării unor daune grave cauzate acvaculturii;
(d)
acțiunile întreprinse și puse în aplicare de autoritățile competente în urma detectării creșterii mortalității sau a bolilor, astfel cum se prevede la articolul 10 din Directiva 2006/88/CE a Consiliului (32). Respectivele acțiuni pot acoperi adoptarea de planuri de acțiune pentru moluște care vizează protejarea, refacerea și gestionarea, inclusiv sprijinul pentru producătorii de moluște în vederea menținerii bancurilor naturale de moluște și a bazinelor hidrografice naturale.
(2) Numai organismele de drept public sau organismele private cărora statul membru le încredințează sarcinile menționate la alineatul (1) pot beneficia de sprijin în temeiul prezentului articol.
Articolul 52
Încurajarea noilor fermieri din domeniul acvaculturii să practice acvacultura durabilă
(1) În vederea încurajării antreprenoriatului în domeniul acvaculturii, FEPAM poate sprijini înființarea de întreprinderi în domeniul acvaculturii durabile de către fermieri noi în domeniul acvaculturii.
(2) Se acordă sprijin în temeiul alineatului (1) fermierilor care își încep activitatea în domeniul acvaculturii, cu condiția ca aceștia:
(a)
să dețină competențele profesionale corespunzătoare;
(b)
să înființeze pentru prima dată o microîntreprindere sau o întreprindere mică în domeniul acvaculturii în calitate de persoană aflată la conducerea întreprinderii respective; și
(c)
să prezinte un plan de afaceri pentru dezvoltarea activităților lor în domeniul acvaculturii.
(3) Pentru a dobândi competențele profesionale corespunzătoare, fermierii care își încep activitatea în domeniul acvaculturii pot beneficia de sprijin în temeiul articolului 50 alineatul (1) litera (a).
Articolul 53
Conversia la sistemele de management de mediu și audit și la acvacultura ecologică
(1) În vederea promovării dezvoltării acvaculturii ecologice sau eficiente din punct de vedere energetic, FEPAM poate sprijini:
(a)
conversia metodelor de producție ale acvaculturii convenționale la acvacultura ecologică în sensul Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (33) și în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 710/2009 al Comisiei (34);
(b)
participarea la sistemele de management de mediu și audit ale Uniunii (EMAS) instituite de Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (35).
(2) Se acordă sprijin numai beneficiarilor care se angajează să participe la EMAS timp de cel puțin trei ani sau să îndeplinească cerințele privind producția ecologică timp de cel puțin cinci ani.
(3) Sprijinul ia forma compensațiilor, pentru o perioadă de maximum trei ani pe parcursul perioadei de conversie a întreprinderii la producția ecologică sau pe parcursul pregătirii pentru participarea la EMAS. Statele membre calculează compensațiile pe baza:
(a)
pierderilor de venituri sau a costurilor suplimentare suportate pe parcursul perioadei de tranziție de la producția convențională la cea ecologică, în cazul operațiunilor eligibile în temeiul alineatului (1) litera (a); sau
(b)
costurilor suplimentare generate de depunerea cererii și de pregătirea participării la EMAS, pentru operațiunile eligibile în temeiul alineatului (1) litera (b).
Articolul 54
Acvacultura care furnizează servicii de mediu
(1) În vederea încurajării dezvoltării acvaculturii care furnizează servicii de mediu, FEPAM poate sprijini:
(a)
metodele de acvacultură compatibile cu necesitățile specifice de mediu și care fac obiectul cerințelor specifice de management rezultate în urma desemnării zonelor Natura 2000 în conformitate cu Directiva 92/43/CEE și cu Directiva 2009/147/CE;
(b)
participarea, în ceea ce privește costurile direct legate de aceasta, la conservarea și reproducerea ex situ a animalelor acvatice, în cadrul programelor de conservare și refacere a biodiversității elaborate de autoritățile publice sau sub supravegherea acestora;
(c)
operațiunile de acvacultură care includ conservarea și îmbunătățirea mediului și a biodiversității și gestionarea peisajelor și a caracteristicilor tradiționale ale zonelor de acvacultură.
(2) Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (a) ia forma compensațiilor anuale pentru costurile suplimentare suportate și/sau pierderile de venituri cauzate de cerințele de management aferente zonelor în cauză, referitoare la punerea în aplicare a Directivei 92/43/CEE sau a Directivei 2009/147/CE.
(3) Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (c) se acordă doar beneficiarilor care se angajează să îndeplinească, timp de cel puțin cinci ani, cerințe referitoare la mediul acvatic care depășesc simpla aplicare a dreptului Uniunii și a dreptului național. Beneficiile de mediu ale operațiunii se demonstrează printr-o evaluare prealabilă efectuată de organismele competente desemnate de statul membru, cu excepția cazului în care beneficiile de mediu ale operațiunii respective sunt deja recunoscute.
(4) Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (c) ia forma unei compensații anuale pentru costurile suplimentare suportate și/sau pierderile de venituri.
(5) Rezultatele operațiunilor pentru care se primește sprijin în temeiul prezentului articol fac obiectul unei publicități adecvate din partea statului membru, în conformitate cu articolul 119.
Articolul 55
Măsuri de sănătate publică
(1) FEPAM poate sprijini compensațiile acordate cultivatorilor de moluște pentru suspendarea temporară a recoltării moluștelor, atunci când această suspendare se produce exclusiv din motive de protejare a sănătății publice.
(2) Sprijinul poate fi acordat doar dacă suspendarea recoltării din cauza contaminării moluștelor este determinată de proliferarea planctonului producător de toxine sau de prezența unui plancton care conține biotoxine și dacă:
(a)
contaminarea durează mai mult de patru luni consecutive; sau
(b)
pierderea generată de suspendarea capturării depășește 25 % din cifra de afaceri anuală a întreprinderii în cauză, calculată pe baza cifrei medii de afaceri a întreprinderii din ultimii trei ani anteriori celui în care capturarea a fost suspendată.
În sensul primului paragraf litera (b), statele membre pot stabili reguli speciale de calcul care să fie utilizate pentru întreprinderile care au mai puțin de trei ani de activitate.
(3) Durata maximă pentru care se poate acorda compensația este de 12 luni, pe parcursul întregii perioade de programare. În cazuri justificate în mod corespunzător, durata poate fi prelungită o dată cu încă maxim 12 luni, până la un total de cel mult 24 de luni.
Articolul 56
Măsuri privind sănătatea și bunăstarea animalelor
(1) În vederea promovării sănătății și bunăstării animalelor în întreprinderile din domeniul acvaculturii, printre altele în ceea ce privește prevenția și biosecuritatea, FEPAM poate sprijini:
(a)
costurile legate de controlul și eradicarea bolilor din sectorul acvaculturii în conformitate cu Decizia 2009/470/CE a Consiliului (36), inclusiv costurile operaționale necesare pentru a îndeplini obligațiile unui plan de eradicare;
(b)
dezvoltarea de bune practici atât generale, cât și specifice pentru anumite specii sau a unor coduri de conduită referitoare la biosecuritate sau la necesitățile în materie de sănătate și bunăstare a animalelor în acvacultură;
(c)
inițiative care vizează reducerea dependenței acvaculturii de medicamentele veterinare;
(d)
studii în domeniul veterinar sau farmaceutic și diseminarea și schimbul de informații și bune practici privind bolile veterinare din domeniul acvaculturii, în scopul promovării unei utilizări adecvate a medicamentelor veterinare;
(e)
înființarea și operarea unor grupuri pentru protecția sănătății în sectorul acvaculturii, recunoscute de statele membre;
(f)
compensații pentru crescătorii de moluște pentru suspendarea temporară a activităților lor din cauza unei mortalități excepționale în masă, dacă rata mortalității este mai mare de 20 % sau dacă pierderile generate de suspendarea activității depășesc 35 % din cifra de afaceri anuală a întreprinderii în cauză, calculată pe baza cifrei medii de afaceri a întreprinderii din ultimii trei ani anteriori celui în care activitățile au fost suspendate.
(2) Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (d) nu vizează achiziționarea medicamentelor de uz veterinar.
(3) Rezultatele studiilor finanțate în temeiul alineatului (1) litera (d) fac obiectul unei raportări și al unei publicități corespunzătoare din partea statului membru, în conformitate cu articolul 119.
(4) De asemenea, sprijinul poate fi acordat unor organisme de drept public.
Articolul 57
Asigurarea stocurilor din acvacultură
(1) În vederea garantării veniturilor producătorilor din domeniul acvaculturii, FEPAM poate contribui la o asigurare a stocurilor din acvacultură care să acopere pierderile economice generate de cel puțin una din următoarele cauze:
(a)
dezastre naturale;
(b)
fenomene climatice nefavorabile;
(c)
schimbări bruște ale calității și cantității apei de care nu este responsabil operatorul;
(d)
boli în sectorul acvaculturii, defectarea sau distrugerea instalațiilor de producție de care nu este responsabil operatorul.
(2) Apariția circumstanțelor menționate la alineatul (1) în domeniul acvaculturii se recunoaște formal ca atare de către statul membru în cauză.
(3) După caz, statele membre pot stabili în prealabil criterii pe baza cărora se consideră acordată recunoașterea formală menționată la alineatul (2).
(4) Se acordă sprijin doar pentru contractele de asigurare a stocurilor din acvacultură care acoperă pierderile economice menționate la alineatul (1) ce depășesc 30 % din cifra de afaceri medie anuală a fermierului în domeniul acvaculturii, calculată pe baza cifrei de afaceri medii a fermierului în cursul celor trei ani calendaristici anteriori celui în care au intervenit pierderile economice.
CAPITOLUL III
Dezvoltarea durabilă a zonelor de pescuit și acvacultură
Secțiunea 1
Domeniu de aplicare și obiective
Articolul 58
Domeniu de aplicare
FEPAM sprijină dezvoltarea durabilă a zonelor de pescuit și de acvacultură realizată printr-o abordare bazată pe dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității, prevăzută la articolul 32 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
Articolul 59
Obiective specifice
Sprijinul acordat în temeiul prezentului capitol contribuie la realizarea obiectivelor specifice în cadrul priorității Uniunii prevăzute la articolul 6 alineatul (4).
Secțiunea 2
Strategii de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității și grupuri de acțiune locale în sectorul pescuitului
Articolul 60
Strategii de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității
(1) Pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor menționate la articolul 59, strategiile de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității:
(a)
maximizează participarea sectorului pescuitului și a sectorului acvaculturii la dezvoltarea durabilă a zonelor de pescuit și acvacultură costiere și interioare;
(b)
garantează că comunitățile locale exploatează și beneficiază la maximum de oportunitățile oferite de dezvoltarea maritimă și costieră și a apelor interioare și, în special, ajută porturile de pescuit mici și aflate în declin să își maximizeze potențialul marin prin dezvoltarea unei infrastructuri diversificate.
(2) Strategiile trebuie să fie coerente cu oportunitățile și nevoile identificate în zona relevantă și cu prioritățile Uniunii prevăzute la articolul 6. Strategiile pot varia de la cele axate pe pescuit la strategiile mai ample, menite să diversifice zonele de pescuit. Strategiile depășesc simpla colectare a operațiunilor sau juxtapunerea măsurilor sectoriale.
Articolul 61
Grupurile de acțiune locală în domeniul pescuitului
(1) În sensul FEPAM, grupurile de acțiune locală menționate la articolul 32 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 sunt desemnate ca grupuri de acțiune locală în domeniul pescuitului („FLAG-uri”).
(2) FLAG-urile propun o strategie de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității bazată cel puțin pe elementele prevăzute la articolul 60 din prezentul regulament și răspund de punerea în aplicare a acesteia.
(3) FLAG-urile:
(a)
reflectă, în mare măsură, obiectivul principal al propriei strategii și structura socioeconomică a zonei printr-o reprezentare echilibrată a principalelor părți interesate, inclusiv a sectorului privat, a sectorului public și a societății civile;
(b)
asigură reprezentarea semnificativă a sectorului pescuitului și/sau a sectorului acvaculturii.
(4) Dacă strategia de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității este sprijinită de alte fonduri, pe lângă FEPAM, organismul de selecție al FLAG-urilor pentru proiectele sprijinite de FEPAM îndeplinește cerințele prevăzute la alineatul (3).
(5) De asemenea, FLAG-urile pot îndeplini atribuții suplimentare care depășesc atribuțiile minime prevăzute la articolul 34 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 atunci când astfel de atribuții le sunt delegate de către autoritatea de gestionare.
Secțiunea 3
Operațiuni eligibile
Articolul 62
Sprijin din partea FEPAM pentru dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității
(1) Următoarele operațiuni sunt eligibile pentru sprijin în temeiul prezentei secțiuni în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013:
(a)
sprijinul pregătitor;
(b)
punerea în aplicare a strategiilor de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității;
(c)
activitățile de cooperare;
(d)
costurile de funcționare și revigorarea.
(2) FLAG-urile pot solicita plata unui avans din partea autorității de gestionare dacă această posibilitate este prevăzută în programul operațional. Cuantumul avansurilor nu depășește 50 % din sprijinul public legat de costurile de funcționare și de animare.
Articolul 63
Punerea în aplicare a strategiilor de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității
(1) Sprijinul pentru punerea în aplicare a strategiilor de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității poate fi acordat pentru următoarele obiective:
(a)
valoarea adăugată, crearea de locuri de muncă, atragerea tinerilor și promovarea inovării în toate etapele lanțului de aprovizionare cu produse pescărești și din acvacultură;
(b)
sprijinirea diversificării în cadrul sau în afara pescăriilor comerciale, a învățării pe tot parcursul vieții și a creării de locuri de muncă în zonele de pescuit și acvacultură;
(c)
sporirea și capitalizarea atuurilor de mediu ale zonelor de pescuit și de acvacultură, inclusiv operațiunile care vizează atenuarea schimbărilor climatice;
(d)
promovarea bunăstării sociale și a patrimoniului cultural în zonele de pescuit și de acvacultură, inclusiv a pescuitului, a acvaculturii și a patrimoniului cultural maritim;
(e)
consolidarea rolului comunităților pescărești în ceea ce privește dezvoltarea locală și guvernanța resurselor locale de pescuit și a activităților maritime.
(2) Sprijinul menționat la alineatul (1) poate include măsurile prevăzute în capitolele I, II și IV din prezentul titlu, cu excepția articolelor 66 și 67, cu condiția să existe o logică clară privind gestionarea acestora la nivel local. La acordarea sprijinului pentru operațiunile corespunzătoare acestor măsuri, se aplică condițiile relevante și nivelul contribuțiilor pentru fiecare operațiune menționate în capitolele I, II și IV din prezentul titlu.
Articolul 64
Activități de cooperare
(1) Sprijinul menționat la articolul 35 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 poate fi acordat:
(a)
proiectelor de cooperare interteritorială sau transnațională;
(b)
sprijinului tehnic pentru pregătirea proiectelor de cooperare interteritorială și transnațională, cu condiția ca FLAG-urile să poată demonstra că pregătesc punerea în aplicare a unui proiect.
În sensul prezentului articol, termenul „cooperare interteritorială” înseamnă cooperarea în cadrul unui stat membru, iar termenul „cooperare transnațională” înseamnă cooperarea între teritorii ale mai multor state membre sau cooperarea între cel puțin un teritoriu al unui stat membru și unul sau mai multe teritorii din țări terțe.
(2) În sensul prezentului articol, în afară de alte FLAG-uri, partenerii unui FLAG în temeiul FEPAM pot fi un parteneriat public-privat la nivel local care pune în aplicare o strategie de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității în cadrul sau în afara Uniunii.
(3) În cazurile în care proiectele de cooperare nu sunt selectate de FLAG-uri, statele membre stabilesc un sistem adecvat în scopul facilitării proiectelor de cooperare. Statele membre publică procedurile administrative naționale sau regionale referitoare la selecția proiectelor de cooperare transnațională și o listă a costurilor eligibile, în cel mult doi ani de la data aprobării programului lor operațional.
(4) Deciziile administrative privind proiectele de cooperare au loc în cel mult patru luni de la data depunerii proiectului.
(5) Statele membre comunică Comisiei proiectele de cooperare transnațională aprobate în conformitate cu articolul 110.
CAPITOLUL IV
Măsuri legate de comercializare și prelucrare
Articolul 65
Obiective specifice
Sprijinul acordat în temeiul prezentului capitol contribuie la realizarea obiectivelor specifice în cadrul priorității Uniunii prevăzute la articolul 6 alineatul (5).
Articolul 66
Planuri de producție și de comercializare
(1) FEPAM sprijină elaborarea și punerea în aplicare a planurilor de producție și de comercializare menționate la articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013.
(2) Cheltuielile legate de planurile de producție și de comercializare sunt eligibile pentru sprijin din FEPAM doar după ce autoritățile competente din fiecare stat membru aprobă raportul anual menționat la articolul 28 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013.
(3) Sprijinul acordat pe organizație de producători anual în temeiul prezentului articol nu depășește 3 % din valoarea medie anuală a producției introduse pe piață de această organizație de producători pe parcursul celor trei ani calendaristici precedenți. În ceea ce privește organizațiile de producători nou recunoscute, acest sprijin nu depășește 3 % din valoarea medie anuală a producției introduse pe piață de membrii acestei organizații pe parcursul celor trei ani calendaristici precedenți.
(4) Statul membru în cauză poate acorda un avans de 50 % din sprijinul financiar după aprobarea planului de producție și de comercializare, în conformitate cu articolul 28 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013.
(5) Sprijinul menționat la alineatul (1) se acordă numai organizațiilor de producători și asociațiilor de organizații de producători.
Articolul 67
Ajutorul pentru depozitare
(1) FEPAM poate sprijini compensațiile pentru organizațiile de producători și asociațiile de organizații de producători recunoscute care depozitează produsele pescărești enumerate în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1379/2013, cu condiția ca produsele respective să fie depozitate în conformitate cu articolele 30 și 31 din regulamentul respectiv și cu respectarea următoarelor condiții:
(a)
cuantumul ajutorului pentru depozitare nu depășește suma costurilor tehnice și financiare ale acțiunilor necesare pentru stabilizarea și depozitarea produselor în cauză;
(b)
cantitățile eligibile pentru ajutorul pentru depozitare nu depășesc 15 % din cantitățile anuale ale produselor în cauză scoase la vânzare de organizația de producători;
(c)
sprijinul financiar anual nu depășește 2 % din valoarea medie anuală a producției introduse pe piață a membrilor organizației de producători în perioada 2009-2011.
În sensul primul paragraf litera (c), în cazul în care un membru al organizației de producători nu au comercializat nicio producție introdusă pe piață în perioada 2009-2011, se ia în considerare valoarea medie anuală a producției introduse pe piață în primii trei ani de producție ai membrului respectiv.
(2) Sprijinul menționat la alineatul (1) se elimină până la 31 decembrie 2018.
(3) Sprijinul menționat la alineatul (1) se acordă numai după ce produsele sunt eliberate pentru consum uman.
(4) Statele membre fixează suma costurilor tehnice și financiare aplicabile pe teritoriile lor, după cum urmează:
(a)
costurile tehnice se calculează anual pe baza costurilor directe legate de acțiunile necesare pentru stabilizarea și depozitarea produselor în cauză;
(b)
costurile financiare se calculează anual pe baza ratei dobânzii stabilite anual în fiecare stat membru;
Aceste costuri tehnice și financiare sunt puse la dispoziția publicului.
(5) Statele membre efectuează controale pentru a se asigura că produsele care beneficiază de ajutorul pentru depozitare îndeplinesc condițiile prevăzute la prezentul articol. În scopul acestor controale, beneficiarii ajutorului pentru depozitare țin o contabilitate a stocurilor pentru fiecare categorie de produse care sunt depozitate și care urmează să fie reintroduse ulterior pe piață pentru consumul uman.
Articolul 68
Măsuri de marketing
(1) FEPAM poate sprijini măsurile de marketing pentru produsele pescărești și de acvacultură care vizează:
(a)
înființarea de organizații de producători, de asociații de organizații de producători sau de organizații interprofesionale care sunt recunoscute în conformitate cu capitolul II secțiunea II din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013;
(b)
găsirea de noi piețe și îmbunătățirea condițiilor de introducere pe piață a produselor pescărești și de acvacultură, inclusiv a:
(i)
speciilor cu potențial de comercializare;
(ii)
capturilor nedorite debarcate din stocuri comerciale în conformitate cu măsurile tehnice, articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și articolul 8 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013;
(iii)
produselor pescărești și de acvacultură obținute prin metode cu impact scăzut asupra mediului sau a produselor obținute din acvacultura ecologică, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 834/2007;
(c)
promovarea calității și a valorii adăugate prin facilitarea:
(i)
procesului de solicitare a înregistrării unui anumit produs și a adaptării operatorilor în cauză la cerințele relevante în materie de conformitate și certificare în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (37).
(ii)
certificării și promovării produselor pescărești și de acvacultură durabile, inclusiv produsele obținute din activități de pescuit costier la scară mică, și metodele de prelucrare benefice pentru mediu;
(iii)
comercializării directe a produselor pescărești de către pescarii care practică pescuitul costier la scară mică sau de către pescarii care pescuiesc „în picioare”;
(iv)
prezentării și ambalării produselor;
(d)
contribuția la transparența producției și a piețelor și la desfășurarea de studii de piață și de studii privind dependența de importuri a Uniunii;
(e)
contribuția la trasabilitatea produselor pescărești sau de acvacultură și, după caz, elaborarea unei etichete ecologice la nivelul Uniunii pentru produsele pescărești și de acvacultură, menționată în Regulamentul (UE) nr. 1379/2013;
(f)
redactarea unor contracte standard pentru IMM-uri care să fie compatibile cu dreptul Uniunii;
(g)
desfășurarea unor campanii regionale, naționale sau transnaționale de promovare și comunicare, în vederea sensibilizării publicului față de produsele pescărești și de acvacultură durabile.
(2) Operațiunile menționate la alineatul (1) pot include activitățile de producție, prelucrare și comercializare din cadrul lanțului de aprovizionare.
Operațiunile menționate la alineatul (1) litera (g) nu trebuie să vizeze mărci comerciale.
Articolul 69
Prelucrarea produselor pescărești și de acvacultură
(1) FEPAM poate sprijini investițiile în prelucrarea și comercializarea produselor pescărești și de acvacultură care:
(a)
contribuie la economia de energie sau care reduc impactul asupra mediului, inclusiv în ceea ce privește gestionarea deșeurilor;
(b)
îmbunătățesc siguranța, igiena, sănătatea și condițiile de muncă;
(c)
sprijină prelucrarea capturilor de pește comercial care nu poate fi destinat consumului uman;
(d)
privesc prelucrarea subproduselor care rezultă din activitățile de prelucrare principale;
(e)
privesc prelucrarea produselor obținute din acvacultura ecologică, în conformitate cu articolele 6 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 834/2007;
(f)
au ca rezultat produse noi sau îmbunătățite, procese noi sau îmbunătățite sau o gestiune și sisteme de organizare noi sau îmbunătățite.
(2) În ceea ce privește alte întreprinderi decât IMM-urile, sprijinul menționat la alineatul (1) se acordă doar prin intermediul instrumentelor financiare prevăzute în partea a doua titlul IV din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
CAPITOLUL V
Compensații pentru costurile suplimentare în regiunile ultraperiferice pentru produsele pescărești și de acvacultură
Articolul 70
Sistemul de compensații
(1) FEPAM poate sprijini sistemul de compensare a costurilor suplimentare suportate de operatorii implicați în pescuitul, prelucrarea și comercializarea anumitor produse pescărești și de acvacultură în regiunile ultraperiferice menționate la articolul 349 din TFUE.
(2) Fiecare stat membru vizat stabilește, pentru regiunile menționate la alineatul (1), lista produselor pescărești și de acvacultură, precum și cantitatea din produsele respective eligibilă pentru compensații.
(3) La momentul stabilirii listei și a cantităților menționate la alineatul (2), statele membre iau în calcul toți factorii relevanți, în special necesitatea de a asigura deplina compatibilitate a compensațiilor cu normele PCP.
(4) Nu se acordă compensații pentru produsele pescărești și de acvacultură:
(a)
capturate de nave ale unor țări terțe, cu excepția navelor de pescuit care arborează pavilionul Venezuelei și operează în apele Uniunii;
(b)
capturate de nave de pescuit ale Uniunii care nu sunt înregistrate într-un port din una dintre regiunile menționate la alineatul (1);
(c)
importate din țările terțe.
(5) Alineatul (4) litera (b) nu se aplică dacă capacitatea existentă a industriei de prelucrare din regiunea ultraperiferică în cauză depășește cantitatea materialului brut furnizat în conformitate cu planul de compensare pentru regiunea respectivă.
(6) Următorii operatori sunt eligibili pentru compensație:
(a)
persoanele fizice sau juridice care folosesc mijloace de producție în vederea obținerii de produse pescărești sau de acvacultură în scopul introducerii lor pe piață;
(b)
proprietarii sau operatorii de nave înregistrate în porturile din regiunile menționate la alineatul (1) și care operează în aceste regiuni sau asociațiile de astfel de proprietari sau operatori;
(c)
operatorii din sectorul prelucrării și comercializării sau asociațiile de astfel de operatori.
Articolul 71
Calcularea compensației
Compensația se achită operatorilor menționați la articolul 70 alineatul (6) care desfășoară activități în regiunile menționate la articolul 70 alineatul (1) și ține seama de următoarele elemente:
(a)
costurile suplimentare generate de dezavantajele specifice ale regiunilor în cauză, pentru fiecare produs sau categorie de produse pescărești sau de acvacultură; și
(b)
orice alt tip de intervenție publică ce afectează nivelul costurilor suplimentare.
Articolul 72
Planul de compensare
(1) Statele membre în cauză transmit Comisiei, în vederea aprobării prin intermediul unui act de punere în aplicare, un plan de compensare pentru fiecare regiune menționată la articolul 70 alineatul (1). Acest plan include lista și cantitățile de produse pescărești și de acvacultură, precum și tipurile de operatori menționați la articolul 70 și nivelul compensațiilor menționat la articolul 71 și specifică autoritatea de gestionare, în conformitate cu articolul 97. Comisia adoptă acte de punere în aplicare privind decizia sa de a aproba sau nu astfel de planuri de compensare.
(2) Conținutul planului de compensare menționat la alineatul (1) poate fi modificat de statele membre. Statele membre transmit aceste modificări Comisiei. Comisia adoptă acte de punere în aplicare privind decizia sa de a aproba sau nu astfel de modificări.
(3) Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care se definește structura planului de compensare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 127 alineatul (3).
(4) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 126 prin care se stabilesc criteriile pentru calcularea costurilor suplimentare generate de dezavantajele specifice ale regiunilor în cauză.
Articolul 73
Ajutoare de stat pentru punerea în aplicare a planurilor de compensare
Statele membre pot acorda finanțări suplimentare pentru punerea în aplicare a planurilor de compensare menționate la articolul 72. În acest caz, statele membre notifică ajutorul de stat Comisiei, care îl poate aproba, în conformitate cu prezentul regulament, în cadrul planurilor menționate. Ajutorul de stat notificat este considerat a fi notificat în înțelesul articolului 108 alineatul (3) prima teză din TFUE.
CAPITOLUL VI
Măsuri de însoțire pentru PCP în cadrul gestiunii partajate
Articolul 74
Domeniu de aplicare geografic
Prin derogare de la articolul 2, prezentul capitol se aplică și operațiunilor desfășurate în afara teritoriului Uniunii.
Articolul 75
Obiective specifice
Sprijinul acordat în temeiul prezentului capitol contribuie la realizarea obiectivelor specifice în cadrul priorității Uniunii prevăzute la articolul 6 alineatul (3).
Articolul 76
Control și executare
(1) FEPAM poate sprijini punerea în aplicare a unui sistem de control, inspecție și executare al Uniunii, prevăzut la articolul 36 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și precizat în Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
(2) În special, sunt eligibile următoarele tipuri de operațiuni:
(a)
achiziționarea, instalarea și/sau dezvoltarea de tehnologii, inclusiv hardware și software informatic, sisteme de detectare a navelor (VDS), sisteme de televiziune cu circuit închis (CCTV) și rețele informatice care să facă posibilă colectarea, gestionarea, validarea, analizarea, gestionarea riscurilor, prezentarea (prin intermediul site-uri internet referitoare la control) și schimbul de date în domeniul pescuitului, dezvoltarea unor metode de eșantionare a acestor date, precum și interconectarea la sistemele trans-sectoriale de schimburi de date;
(b)
dezvoltarea, achiziționarea și instalarea componentelor, inclusiv a hardware-ului și a software-ului, necesare pentru a se asigura transmiterea de date dinspre actorii implicați în activitățile de pescuit și de comercializare a produselor pescărești spre autoritățile relevante ale statelor membre și ale Uniunii, inclusiv achiziționarea și instalarea componentelor necesare pentru sistemele electronice de înregistrare și raportare (ERS), sistemele de monitorizare a navelor (VMS) și sistemele de identificare automată (AIS) utilizate pentru control;
(c)
dezvoltarea, achiziționarea și instalarea componentelor, inclusiv a hardware-ului și a software-ului, necesare pentru a se asigura trasabilitatea produselor pescărești și de acvacultură, astfel cum este menționată la articolul 58 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;
(d)
punerea în aplicare a unor programe pentru schimbul de date între statele membre și pentru și analiza acestora;
(e)
modernizarea și achiziționarea de nave, de aeronave și de elicoptere de patrulă, cu condiția ca acestea să fie utilizate pentru controlul activităților de pescuit cel puțin 60 % din perioada lor totală de utilizare pe durata unui an;
(f)
achiziționarea altor mijloace de control, inclusiv a unor dispozitive care permit măsurarea puterii motorului și a echipamentelor de cântărit;
(g)
dezvoltarea de sisteme inovatoare de control și monitorizare și punerea în aplicare a unor proiecte-pilot referitoare la controlul activităților de pescuit, inclusiv analiza ADN la pești sau dezvoltarea de site-uri internet referitoare la control;
(h)
programele de formare și de schimb, inclusiv între statele membre, pentru personalul responsabil cu monitorizarea, controlul și supravegherea activităților din domeniul pescuitului;
(i)
analiza cost-beneficiu, precum și evaluarea auditurilor efectuate și a cheltuielilor suportate de autoritățile competente pe parcursul monitorizării, controlului și supravegherii;
(j)
inițiativele, inclusiv organizarea de seminare și elaborarea de suporturi informaționale, care vizează sporirea gradului de sensibilizare atât în rândul pescarilor și al altor părți interesate, precum inspectori, procurori și judecători, cât și în rândul publicului, privind necesitatea de a combate pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat și de a pune în aplicare normele PCP;
(k)
costurile operaționale suportate în cursul desfășurării unui control mai strict pentru stocurile care fac obiectul unor programe specifice de inspecție și control instituite în conformitate cu articolul 95 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și obiectul coordonării controlului în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 768/2005 al Consiliului (38);
(l)
programele asociate cu punerea în aplicare a unui plan de acțiune stabilit în conformitate cu articolul 102 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, inclusiv eventualele costuri operaționale implicate.
(3) Măsurile enumerate la alineatul (2) literele (h) - (l) sunt eligibile pentru sprijin doar dacă sunt legate de activitățile de control desfășurate de o autoritate publică.
(4) În cazul măsurilor enumerate la alineatul (2) literele (d) și (h), statele membre implicate desemnează autoritatea de gestionare responsabilă de proiect.
Articolul 77
Colectarea datelor
(1) FEPAM sprijină colectarea, gestionarea și utilizarea datelor în conformitate cu articolul 25 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și cu Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului.
(2) În special, sunt eligibile următoarele tipuri de operațiuni:
(a)
colectarea, gestionarea și utilizarea datelor pentru analize științifice și punerea în aplicare a PCP;
(b)
programele naționale, transnaționale și subnaționale multianuale de eșantionare, cu condiția să vizeze stocuri care fac obiectul PCP;
(c)
monitorizarea pe mare a pescuitului comercial și recreativ, inclusiv monitorizarea capturilor accidentale de organisme marine precum mamiferele și păsările marine;
(d)
studiile de cercetare pe mare;
(e)
participarea unor reprezentanți ai statelor membre și ai autorităților regionale, la reuniunile regionale de coordonare, la reuniunile organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului la care Uniunea este parte contractantă sau observator sau la reuniunile organismelor internaționale responsabile cu furnizarea de consultanță științifică;
(f)
îmbunătățirea sistemelor de colectare și gestionare a datelor și realizarea unor studii-pilot în vederea îmbunătățirii sistemelor existente de colectare și gestionare a datelor.
CAPITOLUL VII
Asistența tehnică la inițiativa statelor membre
Articolul 78
Asistența tehnică la inițiativa statelor membre
(1) La inițiativa unui stat membru, FEPAM poate sprijini, în limita unui plafon de 6 % din cuantumul total al programului operațional:
(a)
măsurile de asistență tehnică menționate la articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013;
(b)
instituirea unor rețele naționale care vizează diseminarea de informații, consolidarea capacităților, schimbul de bune practici și sprijinirea cooperării între FLAG-uri pe teritoriul statului membru.
(2) În circumstanțe justificate în mod corespunzător, pragul menționat la alineatul (1) poate fi depășit în mod excepțional.
CAPITOLUL VIII
Măsuri privind PMI finanțată în cadrul gestiunii partajate
Articolul 79
Obiective specifice
(1) Sprijinul acordat în temeiul prezentului capitol contribuie la realizarea obiectivelor specifice în cadrul priorității Uniunii prevăzute la articolul 6 alineatul (6), inclusiv:
(a)
supravegherea maritimă integrată și, în special, mediul comun pentru schimbul de informații (CISE) pentru supravegherea domeniului maritim al Uniunii;
(b)
promovarea protecției mediului marin, mai ales biodiversitatea acestuia și zonele marine protejate, de exemplu siturile Natura 2000, sub rezerva articolului 37 din prezentul regulament, precum și utilizarea sustenabilă a resurselor marine și costiere, urmărind definirea mai în detaliu a limitelor sustenabilității activităților umane care au un impact asupra mediului marin, în special în cadrul Directivei 2008/56/CE.
(2) Modificările programului operațional cu privire la măsurile menționate la alineatul (1) nu au ca rezultat creșterea alocării financiare totale menționate la articolul 13 alineatul (7).
Articolul 80
Operațiuni eligibile
(1) FEPAM poate sprijini operațiuni în conformitate cu obiectivele prevăzute la articolul 79, printre care operațiuni:
(a)
care contribuie la îndeplinirea obiectivelor supravegherii maritime integrate și, în special, a obiectivelor CISE;
(b)
pentru protecția mediului marin, mai ales biodiversitatea acestuia și zonele marine protejate, de exemplu siturile Natura 2000, în conformitate cu obligațiile prevăzute de Directivele 92/43/CEE și 2009/14/CE;
(c)
pentru îmbunătățirea cunoștințelor privind stadiul mediului marin, în vederea stabilirii programelor de monitorizare și a programelor de măsuri prevăzute în Directiva 2008/56/CE, în conformitate cu obligațiile prevăzute în directiva respectivă.
(2) Costurile salariale cu personalul administrațiilor naționale nu sunt considerate drept cheltuieli de funcționare eligibile.
TITLUL VI
MĂSURI FINANȚATE ÎN CADRUL GESTIUNII DIRECTE
CAPITOLUL I
Politica maritimă integrată
Articolul 81
Domeniul de aplicare geografic
Prin derogare de la articolul 2, prezentul capitol se aplică și operațiunilor desfășurate în afara teritoriului Uniunii.
Articolul 82
Domeniu de aplicare și obiective
Sprijinul prevăzut în prezentul capitol contribuie la consolidarea dezvoltării și a punerii în aplicare a PMI a Uniunii. Acest sprijin:
(a)
promovează dezvoltarea și punerea în aplicare a guvernanței integrate a afacerilor maritime și costiere, în special prin:
(i)
promovarea acțiunilor care încurajează statele membre și regiunile acestora să dezvolte, să introducă sau să pună în aplicare guvernanța maritimă integrată;
(ii)
promovarea dialogului și a cooperării cu și între autoritățile competente din statele membre și părțile interesate cu privire la problemele marine și maritime, inclusiv prin dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii integrate la nivel de bazin maritim ținând seama de o abordare echilibrată în toate bazinele maritime, precum și de caracteristicile bazinelor maritime și submaritime și ale strategiilor macroregionale relevante, după caz;
(iii)
promovarea unor platforme și a unor rețele de cooperare trans-sectorială, care să includă reprezentanți ai autorităților publice la nivel național, regional și local, ai industriei, inclusiv turismul, părți interesate din domeniul cercetării, cetățeni, organizații ale societății civile și partenerii sociali;
(iv)
îmbunătățește cooperarea dintre statele membre prin schimbul de informații și de bune practici între autoritățile competente;
(v)
promovarea schimbului de bune practici și a dialogului la nivel internațional, inclusiv a dialogului bilateral cu țări terțe, ținând seama de UNCLOS și de convențiile internaționale relevante care se întemeiază pe UNCLOS, fără a se aduce atingere altor acorduri sau aranjamente care ar putea exista între Uniune și țările terțe în cauză. Un astfel de dialog include, după caz, dezbateri efective cu privire la ratificarea și punerea în aplicare a UNCLOS;
(vi)
sensibilizarea autorităților publice, a sectorului privat și a publicului larg privind abordarea integrată a afacerilor maritime și sporirea vizibilității acestei abordări;
(b)
contribuie la dezvoltarea inițiativelor trans-sectoriale reciproc avantajoase pentru sectoare maritime și/sau politici sectoriale diferite, ținând cont de instrumentele și inițiativele existente și dezvoltându-le, de exemplu:
(i)
supravegherea maritimă integrată astfel încât să se consolideze utilizarea spațiului maritim în condiții de siguranță, securitate și durabilitate în special prin sporirea eficacității și eficienței prin schimbul de informații trans-sectorial și transfrontalier, ținând cont de sistemele și mecanismele de cooperare existente și viitoare;
(ii)
amenajarea spațială maritimă și procese de gestionare integrată a zonelor costiere;
(iii)
dezvoltarea progresivă a unei baze de date și de cunoștințe privind mediul marin care să fie de foarte bună calitate, cuprinzătoare și accesibilă publicului și care să faciliteze schimbul, reutilizarea și diseminarea acestor date și cunoștințe între diverse grupuri de utilizatori, evitându-se astfel dublarea eforturilor; în acest sens, se valorifică la maximum programele existente ale Uniunii și ale statelor membre;
(c)
sprijină creșterea economică durabilă, ocuparea forței de muncă, inovarea și noile tehnologii în cadrul sectoarelor maritime emergente și viitoare, precum și în regiunile costiere, insulare și ultraperiferice din Uniune, în mod complementar față de activitățile sectoriale și naționale existente;
(d)
promovează protecția mediului marin, mai ales biodiversitatea acestuia și zonele marine protejate, de exemplu siturile Natura 2000, precum și utilizarea sustenabilă a resurselor marine și costiere, urmărind definirea mai în detaliu a limitelor sustenabilității activităților umane care au un impact asupra mediului marin, în conformitate cu obiectivele de atingere și menținere a unei stări ecologice bune conform cerințelor din Directiva 2008/56/CE.
Articolul 83
Operațiuni eligibile
(1) FEPAM poate sprijini operațiuni în conformitate cu obiectivele prevăzute la articolul 82, de exemplu:
(a)
studii;
(b)
proiecte, inclusiv proiectele-pilot și proiectele de cooperare;
(c)
informarea publicului și împărtășirea de bune practici, campanii de sensibilizare și activități de comunicare și diseminare conexe, precum campaniile de publicitate, evenimentele, dezvoltarea și întreținerea site-urilor internet, precum și platforme pentru părțile interesate;
(d)
conferințe, seminare, forumuri și ateliere;
(e)
activități de coordonare, inclusiv rețele de schimb de informații și sprijin pentru dezvoltarea strategiilor din bazinele maritime;
(f)
dezvoltarea, operarea și întreținerea de sisteme și rețele informatice care să facă posibilă colectarea, gestionarea, validarea, analizarea și schimbul de date, dezvoltarea unor metode de eșantionare a acestor date, precum și interconectarea la sistemele trans-sectoriale de schimburi de date;
(g)
proiecte de formare pentru dezvoltarea cunoștințelor, a calificărilor profesionale și a măsurilor menite să promoveze dezvoltarea profesională în sectorul maritim.
(2) În vederea îndeplinirii obiectivului specific de dezvoltare a operațiunilor transfrontaliere și trans-sectoriale menționate la articolul 82 litera (b), FEPAM poate sprijini:
(a)
dezvoltarea și punerea în aplicare a unor instrumente tehnice pentru supravegherea maritimă integrată, în special pentru sprijinirea utilizării, operării și întreținerii CISE, în vederea promovării schimbului de informații privind supravegherea trans-sectorială și transfrontalieră prin care se creează legături între toate comunitățile de utilizatori, ținând seama de evoluțiile relevante ale politicilor sectoriale în ceea ce privește supravegherea și contribuind, după caz, la evoluția necesară a acestora;
(b)
activitățile multilaterale și bilaterale de coordonare și cooperare între statele membre sau regiuni, cu obiectivul de a dezvolta amenajarea spațială maritimă și supravegherea maritimă integrată, inclusiv cheltuielile legate de sistemele și practicile de partajare și monitorizare a datelor, activitățile de evaluare, instituirea și funcționarea rețelelor de experți și instituirea unui program ce vizează consolidarea capacităților statelor membre de a pune în aplicare amenajarea spațiului maritim;
(c)
inițiativele vizând cofinanțarea, achiziția și întreținerea unui sistem de observare a mediului marin și a unor instrumente tehnice, pentru conceperea, înființarea și operarea unei rețele europene de observare și date privind mediul marin operaționale, ce vizează facilitarea colectării, achiziției, asamblării, prelucrării, controlului calității, reutilizării și distribuției datelor și cunoștințelor privind mediul marin, prin cooperarea între instituțiile statelor membre și/sau instituțiile internaționale implicate.
CAPITOLUL II
Măsuri de însoțire pentru PCP și PMI în cadrul gestiunii directe
Articolul 84
Domeniul de aplicare geografic
Prin derogare de la articolul 2, prezentul capitol se aplică și operațiunilor desfășurate în afara teritoriului Uniunii.
Articolul 85
Obiective specifice
Măsurile prevăzute în prezentul capitol facilitează punerea în aplicare a PCP și a PMI în special în ceea ce privește:
(a)
colectarea, gestionarea și diseminarea de consultanță științifică în cadrul PCP;
(b)
măsurile specifice de control și executare în cadrul PCP;
(c)
contribuțiile voluntare la organizațiile internaționale;
(d)
consiliile consultative;
(e)
cunoașterea pieței;
(f)
activitățile de comunicare privind PCP și PMI.
Articolul 86
Consultanță și cunoștințe științifice
(1) FEPAM poate sprijini furnizarea de rezultate științifice, în special proiecte de cercetare aplicată legate direct de furnizarea de avize și consultanță științifice și socioeconomice, în vederea luării de decizii bune și eficiente cu privire la gestionarea pescuitului în cadrul PCP.
(2) În special, sunt eligibile următoarele tipuri de operațiuni:
(a)
studiile și proiectele-pilot necesare pentru punerea în aplicare și dezvoltarea PCP, inclusiv privind tipurile alternative de tehnici de gestionare durabilă a pescuitului și a acvaculturii, inclusiv în cadrul consiliilor consultative;
(b)
elaborarea și furnizarea de avize și de consultanță științifică de către organismele științifice, inclusiv organismele consultative internaționale responsabile cu evaluarea stocurilor, de către experții independenți și de către institutele de cercetare;
(c)
participarea experților la reuniunile grupurilor de lucru privind aspectele științifice și tehnice legate de pescuit, cum ar fi CSTEP, precum și în cadrul organismelor consultative internaționale și la reuniunile la care va fi necesară contribuția unor experți în domeniul pescuitului și acvaculturii;
(d)
studiile de cercetare pe mare, menționate la articolul 12 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 199/2008, în zonele în care navele din Uniune operează în conformitate cu acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului durabil, conform articolului 31 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;
(e)
cheltuielile suportate de Comisie pentru servicii legate de colectarea, gestionarea și utilizarea datelor, de organizarea și gestionarea reuniunilor experților în domeniul pescuitului și de gestionarea programelor de lucru anuale legate de expertiza științifică și tehnică în domeniul pescuitului, de prelucrarea solicitărilor de date și a seturilor de date, de lucrările pregătitoare care vizează furnizarea de avize și consultanță științifice;
(f)
activitățile de cooperare dintre statele membre în domeniul colectării de date, inclusiv cele între diversele părți interesate de la nivel regional, și inclusiv crearea și funcționarea bazelor de date regionalizate pentru stocarea, gestionarea și utilizarea datelor care vor aduce beneficii pentru cooperarea regională și vor îmbunătăți activitățile de colectare și gestionare a datelor, precum și îmbunătățirea cunoștințelor științifice în sprijinul gestionării pescuitului.
Articolul 87
Control și executare
(1) FEPAM poate sprijini punerea în aplicare a unui sistem de control, inspecție și executare al Uniunii, prevăzut la articolul 36 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și precizat în Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
(2) În special, sunt eligibile următoarele tipuri de operațiuni:
(a)
achiziționarea și/sau navlosirea în comun de către mai multe state membre din aceeași zonă geografică a unor nave, aeronave și elicoptere de patrulă, cu condiția ca acestea să fie utilizate pentru controlul pescuitului cel puțin 60 % din durata totală de utilizare în decursul unui an;
(b)
cheltuielile legate de evaluarea și dezvoltarea unor noi tehnologii de control, precum și de procesele de schimburi de date;
(c)
toate cheltuielile operaționale legate de controlul și de evaluarea de către Comisie a punerii în aplicare a PCP, în special cele vizând misiunile de verificare, inspecție și audit, echipamentele și formarea pentru funcționarii Comisiei, organizarea de reuniuni sau participarea la acestea, inclusiv schimbul de informații și bune practici între statele membre, studiile, serviciile și furnizorii IT, precum și închirierea sau achiziționarea de către Comisie a mijloacelor de inspecție, în conformitate cu titlurile IX și X din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
(3) În scopul consolidării și uniformizării controalelor, FEPAM poate sprijini punerea în aplicare a proiectelor transnaționale care vizează dezvoltarea și testarea sistemelor interstatale de control, inspecție și executare prevăzute la articolul 36 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
(4) Sunt eligibile în special următoarele tipuri de operațiuni:
(a)
programele internaționale de formare pentru personalul responsabil cu monitorizarea, controlul și supravegherea activităților de pescuit;
(b)
inițiativele, inclusiv seminare și instrumente mediatice, care vizează uniformizarea interpretării reglementărilor și a controalelor aferente în Uniune.
(5) În cazul operațiunilor menționate la alineatul (2) litera (a), doar unul dintre statele membre implicate este desemnat ca beneficiar.
Articolul 88
Contribuții financiare voluntare la organizațiile internaționale
FEPAM poate sprijini următoarele tipuri de operațiuni în domeniul relațiilor internaționale:
(a)
contribuțiile financiare oferită organizațiilor din cadrul Organizației Națiunilor Unite, precum și finanțarea voluntară oferită oricărei organizații internaționale active în domeniul dreptului mării;
(b)
contribuțiile financiare la pregătirile pentru înființarea unor noi organizații internaționale sau la elaborarea de noi tratate internaționale de interes pentru Uniune;
(c)
contribuțiile financiare la lucrări sau programe desfășurate de organizații internaționale și care prezintă un interes special pentru Uniune;
(d)
contribuțiile financiare la orice activitate (inclusiv reuniunile de lucru, neoficiale sau extraordinare ale părților contractante) care susține interesele Uniunii în cadrul organizațiilor internaționale și care consolidează cooperarea cu partenerii Uniunii Europene în cadrul acestor organizații. În acest sens, atunci când prezența reprezentanților unor țări terțe la negocierile și reuniunile din cadrul forumurilor și organizațiilor internaționale este necesară pentru interesele Uniunii, FEPAM poate să suporte costurile de participare ale acestor reprezentanți.
Articolul 89
Consilii consultative
(1) FEPAM suportă cheltuielile de funcționare ale consiliilor consultative constituite în conformitate cu articolul 43 din Regulamentul nr. 1380/2013.
(2) Un consiliu consultativ cu personalitate juridică poate solicita sprijin din partea Uniunii în calitate de organism care urmărește un obiectiv de interes european general.
Articolul 90
Cunoașterea pieței
FEPAM poate sprijini dezvoltarea și diseminarea de către Comisie a informațiilor legate de piața produselor pescărești și de acvacultură, în conformitate cu articolul 42 din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013.
Articolul 91
Activități de comunicare în cadrul PCP și al PMI
FEPAM poate sprijini:
(a)
costurile generate de activitățile de informare și comunicare legate de PCP și de PMI, inclusiv:
(i)
costurile generate de producția, traducerea și diseminarea de materiale ajustate la necesitățile specifice ale diferitelor grupuri țintă, în format scris, audiovizual și electronic;
(ii)
costurile generate de pregătirea și organizarea evenimentelor și a reuniunilor de informare și colectare a opiniilor diferitelor părți vizate de PCP și de PMI;
(b)
cheltuielile de călătorie și de cazare ale experților și reprezentanților părților interesate invitați de Comisie la reuniuni;
(c)
costurile generate de comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament.
CAPITOLUL III
Asistență tehnică
Articolul 92
Asistență tehnică la inițiativa Comisiei
La inițiativa Comisiei, FEPAM poate sprijini, în limita unui plafon de 1,1 % din FEPAM:
(a)
măsurile de asistență tehnică specificate la articolul 58 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013;
(b)
pregătirea, monitorizarea și evaluarea acordurilor pentru pescuit durabil și participarea Uniunii la organizațiile regionale de gestionare a pescuitului. Măsurile în cauză constă în studii, reuniuni, intervenții ale experților, costuri cu angajații temporari, activități de informare și orice alte cheltuieli administrative sau legate de asistența științifică sau tehnică efectuate de Comisie.
(c)
instituirea unei rețele europene de FLAG-uri, cu scopul consolidării capacităților, al diseminării de informații, al schimbului de experiență și bune practici și al susținerii cooperării între FLAG-uri. Această rețea cooperează cu organismele care răspund de participarea la rețele și de sprijinul tehnic pentru dezvoltarea locală înființate de FEDR, FSE și FEADR cu privire la activitățile de dezvoltare locală ale acestora și la cooperarea transnațională.
TITLUL VII
PUNEREA ÎN APLICARE ÎN CADRUL GESTIUNII PARTAJATE
CAPITOLUL I
Dispoziții generale
Articolul 93
Domeniu de aplicare
Prezentul titlu se aplică măsurilor finanțate în cadrul gestiunii partajate prevăzute în titlul V.
CAPITOLUL II
Mecanismul de punere în aplicare
Secțiunea 1
Sprijin din FEPAM
Articolul 94
Stabilirea ratelor de cofinanțare
(1) La adoptarea actelor de punere în aplicare în temeiul articolului 19 de aprobare a unui program operațional, Comisia stabilește contribuția maximă din FEPAM la programul respectiv.
(2) Contribuția din FEPAM se calculează pe baza cuantumului cheltuielilor publice eligibile.
Programul operațional stabilește rata contribuției din FEPAM aplicabilă priorităților Uniunii prevăzute la articolul 6. Rata maximă a contribuției din FEPAM este de 75 % și rata minimă a contribuției FEPAM este de 20 % din cheltuielile publice eligibile.
(3) Prin derogare de la alineatul (2), contribuția din FEPAM este de:
(a)
100 % din cheltuielile publice eligibile pentru sprijin în temeiul ajutorului pentru depozitare menționat la articolul 67;
(b)
100 % din cheltuielile publice eligibile pentru sistemul de compensații menționat la articolul 70;
(c)
50 % din cheltuielile publice eligibile pentru sprijinul menționat la articolele 33 și 34 și la articolul 41 alineatul (2);
(d)
70 % din cheltuielile publice eligibile pentru sprijinul menționat la articolul 76 alineatul (2) litera (e);
(e)
90 % din cheltuielile publice eligibile pentru sprijinul menționat la articolul 76 alineatul (2) literele (a)-(d) și (f)-(ja);
(f)
80 % din cheltuielile eligibile pentru sprijinul menționat la articolul 77.
(4) Prin derogare de la alineatul (2), rata maximă a contribuției din FEPAM aplicabilă obiectivelor specifice din cadrul unei priorități a Uniunii se majorează cu zece puncte procentuale, dacă prioritatea Uniunii prevăzută la articolul 6 alineatul (4) este pusă în aplicare integral prin dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității.
Articolul 95
Intensitatea ajutorului public
(1) Statele membre aplică o intensitate maximă a ajutorului public de 50 % din cheltuielile eligibile totale ale operațiunii.
(2) Prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot aplica o intensitate a ajutorului public de 100 % din cheltuielile eligibile ale operațiunii, în cazul în care:
(a)
beneficiarul este un organism de drept public sau o întreprindere însărcinată cu gestionarea unor servicii de interes economic general, menționată la articolul 106 alineatul (2) din TFUE, în cazul în care ajutorul este acordat pentru gestionarea acestor servicii;
(b)
operațiunea este legată de ajutorul pentru depozitare menționat la articolul 67;
(c)
operațiunea este legată de sistemul de compensații menționat la articolul 70;
(d)
operațiunea este legată de colectarea de date menționată la articolul 77;
(e)
operațiunea este legată de sprijinul prevăzut la articolul 33 sau 34 sau de compensația prevăzută la articolul 54, 55 sau 56;
(f)
operațiunea este legată de măsurile de PMI prevăzute la articolul 80.
(3) Prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot aplica o intensitate a ajutorului public între 50 % și 100 % din cheltuielile eligibile totale:
(a)
atunci când operațiunea este pusă în aplicare în temeiul titlului V capitolele I, II sau IV și îndeplinește toate criteriile următoare:
(i)
este în interesul colectiv;
(ii)
are un beneficiar colectiv;
(iii)
are caracteristici inovatoare, după caz, la nivel local;
(b)
atunci când operațiunea este pusă în aplicare în temeiul titlului V capitolul III, îndeplinește unul dintre criteriile de la litera (a) punctul (i), (ii) sau (iii) din prezentul alineat și se asigură accesul publicului la rezultatele sale.
(4) Prin derogare de la alineatul (1), se aplică procente suplimentare la intensitatea ajutorului public pentru tipuri specifice de operațiuni în conformitate cu anexa I.
(5) Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a modului în care se aplică diferitele procente ale intensității ajutorului public în cazul în care sunt îndeplinite mai multe condiții prevăzute în anexa I. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 127 alineatul (3),
Articolul 96
Calcularea costurilor suplimentare sau a pierderilor de venituri
În cazul în care ajutorul se acordă pe baza costurilor suplimentare sau a pierderilor de venituri, statele membre se asigură că toate calculele relevante sunt adecvate, exacte și stabilite în prealabil, pe baza unui calcul just, echitabil și verificabil.
CAPITOLUL III
Sisteme de gestiune și control
Articolul 97
Autoritatea de gestionare
(1) În plus față de normele generale stabilite la articolul 125 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, autoritatea de gestionare
(a)
pune la dispoziția Comisiei, anual, până la 31 martie, datele relevante cumulative privind operațiunile selectate pentru finanțare, până la sfârșitul anului calendaristic anterior, inclusiv caracteristicile-cheie ale beneficiarului și ale operațiuni;
(b)
asigură publicitatea programului operațional prin informarea potențialilor beneficiari, a organizațiilor profesionale, a partenerilor economici și sociali, a organismelor implicate în promovarea egalității de șanse între femei și bărbați și a organismelor neguvernamentale în cauză, inclusiv a organizațiilor de mediu, cu privire la posibilitățile oferite de program și la normele pentru obținerea accesului la finanțare în cadrul programului;
(c)
asigură publicitatea programului operațional prin informarea beneficiarilor cu privire la contribuția din partea Uniunii și a publicului larg cu privire la rolul pe care îl are Uniunea în cadrul programului.
(2) Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a normelor privind prezentarea datelor menționate la alineatul (1) litera (a). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 127 alineatul (2).
Articolul 98
Transmiterea datelor financiare
(1) Statul membru transmite electronic Comisiei, până la data de 31 ianuarie și, respectiv, până la data de 31 iulie, o previziune a cuantumului pentru care acestea se așteaptă să depună cereri de plată pentru exercițiul financiar în curs și următor.
(2) Comisia adoptă un act de punere în aplicare de stabilire a modelului care trebuie utilizat pentru prezentarea către Comisie a datelor financiare. Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 127 alineatul (3).
CAPITOLUL IV
Controale efectuate de statele membre
Articolul 99
Corecții financiare efectuate de statele membre
(1) Pe lângă corecțiile financiare menționate la articolul 143 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, statele membre efectuează corecții financiare în cazul în care beneficiarul nu respectă obligațiile menționate la articolul 10 alineatul (2) din prezentul regulament.
(2) În cazul corecțiilor financiare menționate la alineatul (1), statele membre stabilesc cuantumul corecției care trebuie să fie proporțional în raport cu natura, gravitatea, durata și repetarea încălcării sau a infracțiunii de către beneficiar și cu importanța contribuției FEPAM la activitatea economică a beneficiarului.
CAPITOLUL V
Controale efectuate de către Comisie
Secțiunea 1
Întrerupere și suspendare
Articolul 100
Întreruperea termenului de plată
(1) În plus față de criteriile care permit întreruperea, enumerate la articolul 83 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, ordonatorul de credite delegat, în înțelesul Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012, poate întrerupe termenul de plată pentru o cerere de plată intermediară în cazul nerespectării de către un stat membru a obligațiilor care îi revin în temeiul PCP, în cazul în care nerespectarea riscă să afecteze cheltuielile cuprinse într-o declarație de cheltuieli certificată pentru care se solicită plata intermediară.
(2) Anterior întreruperii unui termen de plată pentru o plată intermediară astfel cum se specifică la alineatul (1), Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care se recunoaște că există elemente care justifică o constatare de nerespectare gravă a obligațiilor existente în temeiul PCP. Înainte de a adopta astfel de acte de punere în aplicare, Comisia informează imediat statul membru în cauză cu privire la aceste dovezi sau informații credibile, iar statului membru i se acordă ocazia de a-și prezenta observațiile într-un termen rezonabil.
(3) Întreruperea integrală sau parțială a plăților intermediare cu privire la cheltuielile menționate la alineatul (1) și acoperite de cererea de plată este proporțională, ținând seama de natura, gravitatea, durata și caracterul repetitiv al nerespectării.
Articolul 101
Suspendarea plăților
(1) În completarea articolului 142 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, Comisia poate suspenda, printr-un act de punere în aplicare, toate plățile intermediare aferente programului operațional sau o parte a acestora în cazul nerespectării grave de către un stat membru a obligațiilor care îi revin în temeiul PCP, în cazul în care încălcarea riscă să afecteze cheltuielile cuprinse în declarația de cheltuieli certificată pentru care se solicită plata intermediară.
(2) Anterior suspendării unei plăți intermediare astfel cum se specifică la alineatul (1), Comisia adoptă un act de punere în aplicare de recunoaștere a faptului că statul membru nu și-a respectat obligațiile care îi revin în temeiul PCP. Înainte de a adopta un astfel de act de punere în aplicare, Comisia informează imediat statul membru în cauză cu privire la aceste constatări sau informații credibile, iar statului membru i se acordă ocazia de a-și prezenta observațiile cu privire la chestiunea aflată în discuție.
(3) Suspendarea integrală sau parțială a plăților intermediare cu privire la cheltuielile menționate la alineatul (1) și acoperite de cererea de plată este proporțională, ținând seama de natura, gravitatea, durata și caracterul repetitiv al nerespectării grave.
Articolul 102
Competențele Comisiei
(1) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 126 pentru a defini cazurile de nerespectare menționate la articolul 100 și cazurile de nerespectare gravă menționate la articolul 101 alineatul (1), care decurg din dispozițiile relevante din PCP care sunt esențiale pentru conservarea resurselor biologice marine.
Secțiunea 2
Schimbul de informații și corecțiile financiare
Articolul 103
Accesul la informații
La cererea Comisiei, statele membre comunică Comisiei legile, reglementările și dispozițiile administrative pe care le-au adoptat în vederea punerii în aplicare a actelor Uniunii referitoare la PCP, în cazul în care actele respective au un impact financiar asupra FEPAM.
Articolul 104
Confidențialitatea
(1) Statele membre și Comisia iau toate măsurile necesare pentru asigurarea confidențialității informațiilor comunicate sau obținute în timpul controalelor la fața locului sau în contextul verificării și închiderii conturilor puse în aplicare în temeiul prezentului regulament.
(2) Principiile menționate la articolul 8 din Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (39) se aplică informațiilor menționate la alineatul (1) din prezentul articol.
Articolul 105
Corecțiile financiare efectuate de Comisie
(1) Pe lângă cazurile menționate la articolul 22 alineatul (7), la articolul 85 și la articolul 144 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, Comisia adoptă acte de punere în aplicare privind efectuarea corecțiilor financiare prin anularea totală sau parțială a contribuției Uniunii la un program operațional, dacă, după efectuarea cercetării necesare, concluzionează că:
(a)
cheltuielile cuprinse într-o declarație de cheltuieli certificată sunt afectate de cazuri în care beneficiarul nu respectă obligațiile menționate la articolul 10 alineatul (2) din prezentul regulament și nu au fost corectate de statul membru înaintea începerii procedurii de corecție în temeiul prezentului alineat;
(b)
cheltuielile cuprinse într-o declarație de cheltuieli certificată sunt afectate de cazuri de nerespectare gravă de către statul membru a unor norme din PCP care au avut ca rezultat suspendarea plății în temeiul articolului 101 din prezentul regulament și în cazul în care statul membru în cauză în continuare nu demonstrează că a adoptat măsurile corectoare necesare pentru a asigura respectarea și aplicarea în viitor a normelor relevante.
(2) Comisia decide cuantumul unei corecții ținând cont de natura, gravitatea, durata și repetarea nerespectării grave a normelor din PCP de către statul membru sau beneficiar și de importanța contribuției FEPAM la activitatea economică a beneficiarului respectiv.
(3) În cazul în care nu este posibil să se cuantifice cu exactitate cuantumul cheltuielilor legat de nerespectarea normelor din PCP de către statul membru, Comisia aplică o corecție financiară forfetară sau extrapolată, în conformitate cu alineatul (4).
(4) Comisia este împuternicită să adopte un act delegat în conformitate cu articolul 126 care să determine criteriile pentru fixarea nivelului corecției financiare care trebuie aplicată și criteriile de aplicare a corecțiilor financiare forfetare sau extrapolate.
Articolul 106
Procedură
Articolul 145 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 se aplică mutatis mutandis în cazul în care Comisia propune o corecție financiară menționată la articolul 105 din prezentul regulament.
CAPITOLUL VI
Monitorizarea, evaluarea, informarea și comunicarea
Secțiunea 1
Instituirea și obiectivele unui sistem comun de monitorizare și evaluare
Articolul 107
Sistemul de monitorizare și evaluare
(1) În vederea măsurării performanțelor FEPAM, se instituie un sistem de monitorizare și evaluare comun pentru operațiunile FEPAM în cadrul gestiunii partajate. Pentru a se asigura o măsurare eficace a performanțelor, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 126 care definesc conținutul și construcția sistemului menționat.
(2) Impactul general al FEPAM este apreciat în raport cu prioritățile Uniunii prevăzute la articolul 6.
Comisia poate adopta acte de punere în aplicare pentru stabilirea setului de indicatori specifici pentru aceste priorități ale Uniunii. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 127 alineatul (3).
(3) Statele membre furnizează Comisiei toate informațiile necesare pentru a permite monitorizarea și evaluarea măsurilor în cauză. Comisia ține cont de nevoile de date și de sinergiile dintre potențialele surse de date, mai ales de utilizarea datelor în scopuri statistice, atunci când este cazul. Comisia adoptă acte de punere în aplicare privind informațiile care trebuie trimise de statele membre, precum și privind nevoile de date și sinergiile dintre potențialele surse de date. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 127 alineatul (3).
(4) La fiecare patru ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la aplicarea prezentului articol. Primul raport este prezentat până la 31 decembrie 2017.
Articolul 108
Obiective
Obiectivele sistemului comun de monitorizare și evaluare sunt:
(a)
să demonstreze progresul și realizările PCP și ale PMI, să examineze impactul general și să evalueze eficacitatea, eficiența și relevanța operațiunilor FEPAM;
(b)
să contribuie la un sprijin mai bine orientat pentru PCP și PMI;
(c)
să sprijine un proces comun de învățare legat de monitorizare și evaluare;
(d)
să ofere evaluări solide, bazate pe dovezi, ale operațiunilor FEPAM, evaluări care să contribuie la procesul decizional.
Secțiunea 2
Dispoziții tehnice
Articolul 109
Indicatorii comuni
(1) Pentru a permite agregarea datelor la nivelul Uniunii, în cadrul sistemului de monitorizare și evaluare prevăzut la articolul 107 se specifică o listă de indicatori comuni privind situația inițială, precum și execuția financiară, realizările și rezultatele programului operațional, aplicabili fiecărui program operațional.
(2) Indicatorii comuni sunt legați de obiectivele de etapă și de țintele stabilite în programele operaționale, în conformitate cu prioritățile Uniunii prevăzute la articolul 6. Acești indicatori comuni sunt utilizați pentru examinarea performanțelor menționată la articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și permit evaluarea progresului, eficienței și eficacității punerii în aplicare a politicii în raport cu obiectivele și țintele la nivelul Uniunii și la nivelul programului.
Articolul 110
Sistemul electronic de informare
(1) Informațiile esențiale privind punerea în aplicare a programului operațional, privind fiecare operațiune selectată pentru finanțare, precum și privind operațiunile completate, necesare pentru monitorizare și evaluare, inclusiv caracteristicile cheie ale beneficiarului și ale proiectului, se înregistrează și se păstrează în format electronic.
(2) Comisia se asigură că există un sistem electronic securizat corespunzător capabil să înregistreze, să păstreze și să gestioneze informațiile esențiale și să raporteze privind monitorizarea și evaluarea.
Articolul 111
Furnizarea de informații
Beneficiarii sprijinului acordat în cadrul FEPAM, inclusiv FLAG-urile, se obligă să furnizeze autorității de gestionare și/sau evaluatorilor desemnați sau altor organisme cărora le este delegată exercitarea funcțiilor în numele ei, toate datele și informațiile necesare pentru a permite monitorizarea și evaluarea programului operațional, în special în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor și a priorităților specifice.
Secțiunea 3
Monitorizare
Articolul 112
Proceduri de monitorizare
(1) Autoritatea de gestionare menționată la articolul 97 din prezentul regulament și comitetul de monitorizare menționat la articolul 47 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 supraveghează calitatea punerii în aplicare a programului.
(2) Autoritatea de gestionare și comitetul de monitorizare monitorizează programul operațional cu ajutorul indicatorilor financiari, al indicatorilor de realizare și al indicatorilor de rezultat.
Articolul 113
Funcțiile comitetului de monitorizare
Pe lângă funcțiile prevăzute la articolul 49 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, comitetul de monitorizare verifică performanța programului operațional și eficacitatea punerii în aplicare a acestuia. În acest scop, comitetul de monitorizare:
(a)
este consultat și aprobă, în termen de șase luni de la decizia de aprobare a programului, criteriile de selecție a operațiunilor finanțate; criteriile de selecție se revizuiesc în funcție de nevoile în materie de programare;
(b)
examinează activitățile și realizările legate de planul de evaluare al programului;
(c)
examinează acțiunile din cadrul programului referitoare la îndeplinirea condiționalităților ex-ante specifice;
(d)
examinează și aprobă rapoartele anuale de punere în aplicare înainte ca acestea să fie trimise Comisiei;
(e)
examinează acțiunile de promovare a egalității între femei și bărbați, a șanselor egale și a nediscriminării, inclusiv a accesibilității pentru persoanele cu handicap.
Comitetul de monitorizare nu este consultat cu privire la programele de activitate pentru colectarea de date menționate la articolul 21.
Articolul 114
Raportul anual de punere în aplicare
(1) Până la 31 mai 2016 și, ulterior, până la data de 31 mai a fiecăruia din următorii ani până în 2023 inclusiv, statul membru prezintă Comisiei un raport anual privind punerea în aplicare a programului operațional în anul calendaristic precedent. Raportul prezentat în 2016 se referă la anii calendaristici 2014 și 2015.
(2) În completarea dispozițiilor de la articolul 50 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, rapoartele anuale privind punerea în aplicare includ:
(a)
informații privind angajamentele financiare și cheltuielile pentru fiecare măsură;
(b)
un rezumat al activităților desfășurate în legătură cu planul de evaluare;
(c)
informații privind acțiuni întreprinse referitor la cazurile de încălcări grave menționate la articolul 10 alineatul (1) din prezentul regulament și la cele de nerespectare a condițiilor prevăzute la articolul 10 alineatul (2) din prezentul regulament, precum și privind măsurile de remediere;
(d)
informații privind acțiunile întreprinse în vederea respectării dispozițiilor articolului 41 alineatul (10) din prezentul regulament;
(e)
informații privind acțiunile întreprinse pentru a asigura publicarea beneficiarilor în conformitate cu anexa V la prezentul regulament, pentru persoanele fizice în conformitate cu dreptul național, inclusiv eventualele praguri aplicabile.
(3) Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a normelor privind formatul și prezentarea rapoartelor anuale de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 127 alineatul (3).
Secțiunea 4
Evaluare
Articolul 115
Dispoziții generale
(1) Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a elementelor care trebuie să fie cuprinse în rapoartele de evaluare ex-ante menționate la articolul 55 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și a cerințelor minime privind planul de evaluare menționat la articolul 56 din regulamentul respectiv. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 127 alineatul (3) din prezentul regulament.
(2) Statele membre se asigură că evaluările sunt în conformitate cu sistemul comun de monitorizare și evaluare stabilit de comun acord în conformitate cu articolul 107, organizează elaborarea și colectarea datelor necesare și furnizează evaluatorilor diversele informații prevăzute de sistemul de monitorizare.
(3) Rapoartele de evaluare sunt puse la dispoziție de statele membre pe internet și de Comisie pe site-ul internet al Uniunii.
Articolul 116
Evaluarea ex-ante
Statele membre se asigură că evaluatorul ex-ante este implicat dintr-un stadiu incipient în procesul de elaborare a programului operațional, inclusiv în elaborarea analizei menționate la articolul 18 alineatul (1) litera (a), în stabilirea logicii de intervenție a programului și în stabilirea țintelor acestuia.
Articolul 117
Evaluarea ex-post
În conformitate cu articolul 57 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, Comisia, în strânsă colaborare cu statele membre, elaborează un raport de evaluare ex-post.
Articolul 118
Sinteza evaluărilor
Sub responsabilitatea Comisiei, se elaborează o sinteză la nivelul Uniunii a rapoartelor de evaluare ex-ante. Sinteza rapoartelor de evaluare se finalizează până cel târziu la data de 31 decembrie a anului care urmează depunerii evaluărilor relevante.
Secțiunea 5
Informare și comunicare
Articolul 119
Informare și publicitate
(1) În conformitate cu articolul 97 alineatul (1) litera (b), autoritatea de gestionare este responsabilă cu:
(a)
asigurarea creării unui site internet unic sau a unui portal unic de internet care să ofere informații și acces la programele operaționale din statul membru;
(b)
informarea potențialilor beneficiari despre oportunitățile de finanțare din cadrul programului operațional;
(c)
informarea cetățenilor Uniunii cu privire la rolul și realizările FEPAM, prin acțiuni de informare și comunicare cu privire la rezultatele și impactul acordurilor de parteneriat, ale programelor operaționale și ale operațiunilor.
(d)
asigurarea faptului că se pune la dispoziția publicului un rezumat al măsurilor preconizate să asigure respectarea normelor PCP, inclusiv cazurile de nerespectare a normelor de statele membre sau de beneficiari, precum și măsurile de remediere luate, cum ar fi corecțiile financiare.
(2) În vederea asigurării transparenței în ceea ce privește sprijinul acordat din FEPAM, statele membre mențin o listă a operațiunilor, redactată în format CSV sau XML, care este accesibilă prin intermediul site-ului internet unic sau al portalului internet unic și care trebuie să includă o listă de operațiuni și o scurtă descriere a programului operațional.
Lista de operațiuni este actualizată cel puțin o dată la șase luni.
Informațiile minime care trebuie prezentate în lista de operațiuni, inclusiv informațiile specifice referitoare la operațiunile prevăzute la articolele 26, 39, 47, 54 și 56, sunt stabilite în anexa V.
(3) Normele detaliate privind măsurile de informare și publicitate adresate publicului și privind măsurile de informare adresate solicitanților și beneficiarilor sunt stabilite în anexa V.
(4) Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a caracteristicilor tehnice ale măsurilor de informare și publicitate referitoare la operațiune, a instrucțiunilor pentru crearea logoului și pentru definirea culorilor standard. Respectivele acte de punere în aplicare sunt adoptate în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 127 alineatul (2).
TITLUL VIII
PUNEREA ÎN APLICARE ÎN CADRUL GESTIUNII DIRECTE
CAPITOLUL I
Dispoziții generale
Articolul 120
Domeniu de aplicare
Prezentul titlu se aplică măsurilor finanțate în cadrul gestiunii directe prevăzute în titlul VI.
CAPITOLUL II
Control
Articolul 121
Protecția intereselor financiare ale Uniunii
(1) Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că, atunci când sunt puse în aplicare operațiunile finanțate în temeiul prezentului regulament, interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea unor măsuri preventive de combatere a fraudelor, a corupției și a altor activități ilegale, prin controale eficace și, în cazul în care sunt detectate nereguli, prin recuperarea sumelor plătite necuvenit și, după caz, prin aplicarea unor penalități proporționale și disuasive.
(2) Comisia sau reprezentanții săi și Curtea de Conturi au competența de a efectua audituri pe baza documentelor și a controalelor la fața locului, în ceea ce privește toți beneficiarii, contractanții și subcontractanții care au primit fonduri din partea Uniunii.
În conformitate cu procedurile prevăzute de Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (40) și de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua controale la fața locului și inspecții privind operatorii economici care au avut direct sau indirect legătură cu finanțarea din partea Uniunii, pentru a constata existența fraudei, corupției sau oricărei alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene, în legătură cu un acord de grant sau o decizie de grant sau cu un contract privind finanțarea din partea Uniunii.
(3) Fără a se aduce atingere alineatelor (1) și (2), acordurile de cooperare cu țările terțe și organizațiile internaționale și acordurile de grant, deciziile de grant și contractele care rezultă din punerea în aplicare a prezentului regulament conțin prevederi care împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze auditurile, controalele la fața locului și inspecțiile menționate la alineatele respective, în conformitate cu competențele care le revin.
Articolul 122
Audituri
(1) Funcționarii Comisiei și ai Curții de Conturi sau reprezentanții acestora pot realiza audituri la fața locului cu privire la operațiunile finanțate de prezentul regulament în orice moment, cu un preaviz de minimum zece zile lucrătoare, cu excepția cazurilor urgente, pe parcursul unei perioade de până la trei ani după ultima plată efectuată de către Comisie.
(2) Funcționarii Comisiei și ai Curții de Conturi sau reprezentanții acestora, împuterniciți în mod corespunzător să efectueze audituri la fața locului, au acces la registre și la toate celelalte documente, inclusiv la documentele și metadatele elaborate sau primite și înregistrate în format electronic, privind cheltuielile finanțate în temeiul prezentului regulament.
(3) Competențele de audit menționate la alineatul (2) nu afectează punerea în aplicare a dispozițiilor naționale care rezervă anumite acte pentru agenții desemnați în mod expres în acest scop de dreptul intern. Funcționarii Comisiei și ai Curții de Conturi sau reprezentanții acestora nu iau parte, inter alia, la vizitele la domiciliu sau la interogarea formală a persoanelor în temeiul dreptului intern al statului membru în cauză. Totuși, persoanele delegate de Comisie au acces la informațiile obținute în acest mod.
(4) Dacă sprijinul financiar din partea Uniunii acordat în temeiul prezentului regulament este alocată ulterior unui terț în calitate de beneficiar final, beneficiarul inițial, fiind destinatarul sprijinului financiar din partea Uniunii, furnizează Comisiei toate informațiile relevante cu privire la identitatea respectivului beneficiar final.
Articolul 123
Suspendarea plăților, reducerea și anularea contribuției financiare
(1) În cazul în care consideră că fondurile Uniunii nu au fost utilizate în conformitate cu condițiile prevăzute de prezentul regulament sau de orice alt act juridic aplicabil al Uniunii, Comisia notifică beneficiarii, care au la dispoziție o lună de la data acestei notificări pentru a transmite Comisiei propriile observații.
(2) Dacă beneficiarii nu răspund în termenul menționat la alineatul (1) din prezentul articol sau dacă observațiile acestora nu sunt considerate satisfăcătoare, Comisia reduce sau anulează contribuția financiară acordată sau suspendă plățile. Orice sumă plătită necuvenit este rambursată bugetului general al Uniunii. La sumele nerestituite la timp în condițiile stabilite de Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 se adaugă dobânzi.
CAPITOLUL III
Evaluare și raportare
Articolul 124
Evaluare
(1) Operațiunile finanțate în temeiul prezentului regulament sunt monitorizate periodic pentru a se verifica punerea lor în aplicare.
(2) Comisia asigură evaluarea periodică, independentă și externă a operațiunilor finanțate.
Articolul 125
Raportare
Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului:
(a)
un raport de evaluare intermediar privind rezultatele obținute și aspectele calitative și cantitative ale punerii în aplicare a operațiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, până la 31 martie 2017;
(b)
o comunicare privind continuarea operațiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, până la 31 august 2018.
TITLUL IX
DISPOZIȚII PROCEDURALE
Articolul 126
Exercitarea delegării de competențe
(1) Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.
(2) Competența de a adopta acte delegate menționată la articolele 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 și 129 se acordă până la 31 decembrie 2020.
(3) Delegarea competențelor menționate la articolele 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 și 129 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Decizia de revocare intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Aceasta nu aduce atingere validității actelor delegate aflate deja în vigoare.
(4) Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
(5) Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 și 129 intră în vigoare numai dacă nu a fost exprimată nicio obiecție de către Parlamentul European sau de către Consiliu în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea perioadei respective, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor prezenta obiecții. Perioada menționată se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 127
Procedura comitetului
(1) Comisia este asistată de un comitet pentru Fondul pentru afaceri maritime și pescuit. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
(3) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
În cazul în care comitetul nu emite niciun aviz cu privire la un act de punere în aplicare care urmează să fie adoptat în temeiul articolului 95 alineatul (5) din prezentul regulament, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
TITLUL X
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 128
Abrogare
(1) Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 129 alineatul (2), Regulamentele (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006, (CE) nr. 791/2007, (UE) nr. 1255/2011 și articolul 103 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se abrogă cu începere de la 1 ianuarie 2014.
(2) Trimiterile la regulamentele abrogate se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament.
Articolul 129
Dispoziții tranzitorii
(1) În vederea facilitării tranziției de la schemele de sprijin instituite prin Regulamentele (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006, (CE) nr. 791/2007 și (UE) nr. 1255/2011 la schema instituită prin prezentul regulament, se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 126 în ceea ce privește stabilirea condițiilor în care sprijinul aprobat de Comisie în temeiul regulamentelor menționate poate fi integrat în sprijinul acordat în temeiul prezentului regulament, inclusiv în ceea ce privește asistența tehnică și evaluările ex post.
(2) Prezentul regulament nu afectează continuarea sau modificarea, inclusiv anularea totală sau parțială, a proiectelor în cauză, până la momentul încheierii lor, sau a asistenței aprobate de Comisie pe baza Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006, (CE) nr. 791/2007 și (UE) nr. 1255/2011 și pe baza articolului 103 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 sau pe baza oricărei alte legislații aplicabile asistenței respective la data de 31 decembrie 2013, dispoziții care continuă să se aplice proiectelor sau asistenței în cauză.
(3) Cererile prezentate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1198/2006 rămân valabile.
Articolul 130
Intrare în vigoare și data aplicării
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2014.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 15 mai 2014.