PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 716/2014
ze dne 27. června 2014
o zřízení pilotního společného projektu na podporu provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na čl. 15a odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem projektu výzkumu a vývoje uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR) je modernizace uspořádání letového provozu (dále jen „ATM“) v Evropě; představuje technologický pilíř jednotného evropského nebe. Tento projekt má Unii do roku 2030 poskytnout vysoce výkonnou infrastrukturu uspořádání letového provozu, která umožní bezpečný a ekologicky šetrný provoz a rozvoj letecké dopravy.
(2)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 409/2013 (2) stanovilo požadavky týkající se obsahu společných projektů, jejich stanovení, přijímání, realizace a sledování. Stanoví, že společné projekty musí být prováděny na základě zaváděcího programu prostřednictvím realizačních projektů koordinovaných zaváděcím manažerem.
(3)
Podle prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 je cílem společného projektu včasné, koordinované a synchronizované zavedení funkcí ATM, jež jsou připraveny k realizaci a přispívají k dosažení zásadních provozních změn určených v evropském hlavním plánu ATM. Do společného projektu mají být zahrnuty pouze ty funkce ATM, které vyžadují synchronizované zavádění a které významně přispívají k výkonnostním cílům celé Unie.
(4)
Na žádost Komise vypracoval společný podnik SESAR předběžný návrh prvního společného projektu, nazvaný „pilotní společný projekt“.
(5)
Komise předběžný návrh analyzovala a přezkoumala, přičemž jí byli nápomocni Evropská agentura pro bezpečnost letectví, Evropská obranná agentura, manažer struktury vzdušného prostoru, orgán pro kontrolu výkonnosti, Eurocontrol, evropské normalizační organizace a Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(6)
Komise následně provedla nezávislou celkovou analýzu nákladů a přínosů a příslušné konzultace s členskými státy a relevantními zúčastněnými stranami.
(7)
Na tomto základě Komise vytvořila návrh pilotního společného projektu. V souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013 schválila skupina civilních uživatelů vzdušného prostoru SESAR návrh dne 30. dubna 2014, poskytovatelé letových navigačních služeb návrh schválili dne 30. dubna 2014, provozovatelé letišť návrh schválili dne 29. dubna 2014, manažer struktury vzdušného prostoru návrh schválil dne 25. dubna 2014 a evropské vnitrostátní meteorologické služby návrh schválily dne 30. dubna 2014.
(8)
Pilotní společný projekt určil šest funkcí ATM, jmenovitě rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas), integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput), flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route), kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management), globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management) a sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing). Zavedení těchto šesti funkcí ATM by mělo být povinné.
(9)
Funkce rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s velkou hustotou letového provozu má zlepšit přesnost příletové dráhy letu a usnadnit řazení provozu v dřívější fázi, což umožní snížit spotřebu paliva a omezit dopad na životní prostředí ve fázích klesání/příletu. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Synchronizace provozu“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(10)
Funkce integrace a propustnost letiště má zvýšit bezpečnost a propustnost dráhy, což se pozitivně projeví ve spotřebě paliva, menším zpoždění a zvýšení kapacity letišť. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Integrace a propustnost letiště“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(11)
Funkce flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě má umožnit efektivnější využívání vzdušného prostoru, a zajistit tak významné přínosy v souvislosti se spotřebou paliva a menším zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového systému řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(12)
Funkce kooperativní řízení využití sítě má zlepšit kvalitu a včasnost síťových informací sdílených všemi zúčastněnými stranami ATM, což zajistí významné přínosy v podobě zvýšení produktivity letových navigačních služeb (dále jen „ANS“) a snížení nákladů vzniklých zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Kooperativní řízení využití sítě a dynamické vyvažování kapacity“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(13)
Funkce globální informační řídicí systém - počáteční fáze, sestávající ze souboru služeb poskytovaných a využívaných prostřednictvím systémů podporujících globální informační řídicí systém (System Wide Information Management; SWIM) v rámci sítě založené na internetovém protokolu, má významně zvýšit produktivitu ANS. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „SWIM“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(14)
Funkce sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze, spolu s výkonnějším zpracováním letových údajů, má zlepšit předvídatelnost dráhy letu letadel ve prospěch uživatelů vzdušného prostoru, manažera struktury vzdušného prostoru a poskytovatelů ANS, což bude znamenat méně taktických zásahů a zdokonalenou eliminaci konfliktů. Očekává se pozitivní dopad na produktivitu ANS, úsporu paliva a variabilitu zpoždění. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM, a prostřednictvím využívání sdílených informací o dráze letu nepřímo podporuje další klíčové prvky, jimiž se zabývají ostatní funkce ATM.
(15)
Aby bylo plně dosaženo přínosů z pilotního společného projektu, očekává se, že jeho části budou provádět i určití provozní uživatelé ze třetích zemí. Jejich zapojení by měl zajistit zaváděcí manažer v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013. Zapojením provozních uživatelů ze třetích zemí není dotčeno rozdělení pravomocí ve vztahu k letovým navigačním službám a funkcím ATM.
(16)
S cílem pomoci dotčeným provozním uživatelům při zavádění funkcí ATM by měla Komise zveřejnit nezávazné referenční materiály, mimo jiné podpůrné materiály pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, plán potřeb standardizace a regulace a celkovou analýzu nákladů a přínosů na podporu pilotního společného projektu. Podpůrné materiály by měly být případně vypracovány v souladu s postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (3) se zapojením vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s uvedeným nařízením.
(17)
Provádění pilotního společného projektu by mělo být v největší možné míře sledováno s využitím stávajících monitorovacích mechanismů a konzultačních struktur, aby se zapojili všichni provozní uživatelé.
(18)
Měly by být zřízeny vhodné mechanismy pro přezkum tohoto nařízení, do nichž bude zapojen zaváděcí manažer, jenž by měl zajišťovat koordinaci a spolupráci se subjekty uvedenými v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013, konkrétně s vnitrostátními dozorovými orgány, ozbrojenými silami, společným podnikem SESAR, manažerem struktury vzdušného prostoru a výrobním průmyslem, které zejména umožní Komisi, aby toto nařízení podle potřeby změnila. V souladu s čl. 9 odst. 7 písm. c) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 by zaváděcí manažer měl zohlednit dopad na státní a kolektivní obranné schopnosti. Koordinace s ozbrojenými silami v rámci pilotního společného projektu zůstává prioritou v souladu s obecným prohlášením členských států k vojenským otázkám vztahujícím se k jednotnému evropskému nebi (4). Podle tohoto prohlášení mají členské státy především rozšiřovat civilně-vojenskou spolupráci a usnadňovat spolupráci mezi vojenskými silami členských států ve všech záležitostech uspořádání letového provozu, pokud a nakolik je považována dotčenými členskými státy za potřebnou.
(19)
V souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (5) není uplatňováním tohoto nařízení dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany. Toto nařízení se nevztahuje na vojenské činnosti a výcvik.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje první společný projekt, dále jen „společný pilotní projekt“. Společný pilotní projekt identifikuje první soubor funkcí ATM, jež mají být včas, koordinovaně a synchronizovaně zavedeny, aby bylo dosaženo zásadních provozních změn vyplývajících z evropského hlavního plánu ATM.
2. Toto nařízení se použije na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN) a systémy pro letové navigační služby určené v příloze I nařízení (ES) č. 552/2004. Použije se na uživatele uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013.
Kromě nich se použijí tyto definice:
1)
„rozhodováním na základě spolupráce v oblasti letišť (A-CDM)“ se rozumí proces, v jehož rámci se rozhodnutí týkající se uspořádání toku a kapacity letového provozu (dále jen „ATFCM“) na letištích přijímají na základě interakce provozních uživatelů a dalších subjektů zapojených do ATFCM a jehož cílem je zmenšení zpoždění, zvýšená předvídatelnost událostí a optimalizované využití zdrojů;
2)
„provozním plánem letiště“ se rozumí jediný, společný a kolektivně schválený průběžný plán, dostupný všem zúčastněným stranám letiště, jehož účelem je zajistit společný přehled o situaci a vytvořit základ, z něhož mohou vycházet rozhodnutí zúčastněných stran týkající se optimalizace procesu;
3)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán, včetně jeho podpůrných nástrojů, zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami obsaženými ve strategickém plánu sítě. Část operačního plánu sítě, jejíž návrh je specifický pro evropskou síť tratí, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě leteckých tratí;
4)
„provozováním funkce ATM“ se rozumí, že dotyčná funkce ATM je zavedena a plně se využívá v každodenním provozu;
5)
„cílovým datem zavedení“ se rozumí datum, dokdy má být dokončeno zavádění dotyčné funkce ATM a dokdy má být tato funkce plně využívána v provozu.
Článek 3
Funkce ATM a jejich zavedení
1. Pilotní společný projekt zahrnuje tyto funkce ATM:
a)
rozšířené řízení příletů (Extended Arrival Management) a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas);
b)
integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput);
c)
flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route);
d)
kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management);
e)
globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management);
f)
sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing).
Uvedené funkce ATM jsou popsány v příloze.
2. Provozní uživatelé uvedení v příloze a manažer struktury vzdušného prostoru zavedou funkce ATM uvedené v odstavci 1 a provedou související provozní postupy umožňující jejich hladký provoz v souladu s přílohou a prováděcím nařízením Komise (EU) č. 409/2013. Vojenští provozní uživatelé uvedené funkce ATM zavedou pouze v rozsahu nezbytném pro dodržení požadavků bodu 4 části A přílohy II nařízení (ES) č. 552/2004.
Článek 4
Referenční a podpůrné materiály
Komise zveřejní na svých internetových stránkách tyto referenční a podpůrné materiály pro zavedení funkcí ATM uvedených v čl. 3 odst. 1:
a)
orientační seznam podpůrných materiálů pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, včetně cílových dat pro dodání;
b)
orientační plán potřeb standardizace a regulace, včetně odkazů na prováděcí pravidla a specifikace Společenství vypracované v souladu s články 3 a 4 nařízení (ES) č. 552/2004, a související cílová data pro dodání;
c)
celková analýza nákladů a přínosů, na jejímž základě provozní uživatelé schválili pilotní společný projekt.
Článek 5
Sledování
Komise provádí sledování podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zejména prostřednictvím těchto nástrojů pro plánování a podávání zpráv:
a)
mechanismů pro plánování evropského hlavního plánu ATM a podávání zpráv o jeho provádění;
b)
strategického a operačního plánu sítě;
c)
plánů výkonnosti, zejména prostřednictvím informací uvedených v čl. 11 odst. 3 písm. c), čl. 11 odst. 5 a v bodě 2 přílohy II prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (6);
d)
výkazních tabulek ohledně nákladů na letové navigační služby, zejména prostřednictvím informací uvedených v řádku 3.8 tabulky 1 a v bodě 2 písm. m) přílohy II a v řádcích 2.1 až 2.4 tabulky 3 přílohy VII prováděcího nařízení Komise (EU) č. 391/2013 (7);
e)
sledování provádění projektů uvedených v článku 10 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zaváděcím manažerem;
f)
mechanismů pro plánování funkčních bloků vzdušného prostoru a podávání zpráv o jejich provádění;
g)
mechanismů pro plánování standardizace a podávání zpráv o jejím provádění.
Článek 6
Přezkum
Komise toto nařízení přezkoumá na základě informací a doporučení poskytnutých zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 poté, co provedl koordinaci a konzultace stanovené článkem 9 uvedeného nařízení, informací získaných v rámci sledování podle článku 5 a technologického vývoje v oblasti ATM a výsledky přezkumu předloží Výboru pro jednotné nebe.
Přezkum se týká zejména těchto aspektů:
a)
pokroku při zavádění funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1;
b)
využití stávajících pobídek pro provádění pilotního společného projektu a možností nových pobídek;
c)
příspěvku pilotního společného projektu k dosažení výkonnostních cílů a k realizaci flexibilního využití vzdušného prostoru;
d)
skutečných nákladů a přínosů vyplývajících ze zavedení funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1, včetně identifikace případných nepříznivých dopadů na místní nebo regionální úrovni pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
e)
potřeby upravit pilotní společný projekt, zejména jeho osobní a zeměpisnou působnost, a cílová data zavedení uvedená v příloze;
f)
pokroku při vypracování referenčních a podpůrných materiálů uvedených v článku 4.
Komise zahájí první přezkum nejpozději 18 měsíců po schválení zaváděcího programu.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 716/2014 AL COMISIEI
din 27 iunie 2014
privind instituirea proiectului comun pilot de sprijinire a punerii în aplicare a Planului general european de management al traficului aerian
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în Cerul unic european (1), în special articolul 15a alineatul (3),
întrucât:
(1)
Proiectul de cercetare și dezvoltare a managementului traficului aerian din cadrul Cerului unic european (denumit în continuare „SESAR”) vizează modernizarea managementului traficului aerian (denumit în continuare „ATM”) în Europa și reprezintă pilonul tehnologic al Cerului unic european. Acesta își propune să ofere Uniunii, până în 2030, o infrastructură de management al traficului aerian de înaltă performanță, care va permite funcționarea și dezvoltarea sigură și ecologică a transportului aerian.
(2)
Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 al Comisiei (2) a stabilit cerințele referitoare la conținutul proiectelor comune, la elaborarea, adoptarea, implementarea și monitorizarea acestora. Acesta prevede că proiectele comune trebuie să fie puse în aplicare, pe baza programului de punere în practică, prin proiecte de implementare coordonate de organismul care gestionează punerea în practică.
(3)
În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013, un proiect comun vizează punerea în practică în timp util, coordonată și sincronizată a funcționalităților ATM care sunt suficient de mature pentru implementare și care contribuie la realizarea modificărilor operaționale esențiale identificate în Planul general european pentru ATM. Într-un proiect comun se pot include numai funcționalitățile ATM care necesită o punere în practică sincronizată și care contribuie în mod semnificativ la obiectivele de performanță la nivelul Uniunii.
(4)
La cererea Comisiei, întreprinderea comună SESAR a elaborat un proiect preliminar pentru primul proiect comun, denumit în continuare „proiectul comun pilot”.
(5)
Proiectul preliminar a fost analizat și revizuit de către Comisie, cu sprijinul Agenției Europene de Siguranță a Aviației, al Agenției Europene de Apărare, al administratorului de rețea, al organismului de evaluare a performanței, al Eurocontrol, al organizațiilor europene de standardizare și al Organizației europene pentru echipamente de aviație civilă (Eurocae).
(6)
Comisia a efectuat ulterior o analiză cost-beneficiu globală independentă și a purtat consultări adecvate cu statele membre și cu părțile interesate relevante.
(7)
Pe această bază, Comisia a elaborat o propunere pentru proiectul comun pilot. În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013: Grupul SESAR de utilizatori civili ai spațiului aerian a aprobat propunerea la 30 aprilie 2014; furnizorii de servicii de navigație aeriană au aprobat propunerea la 30 aprilie 2014; operatorii de aeroporturi au aprobat propunerea la 29 aprilie 2014; administratorii de rețea au aprobat propunerea la 25 aprilie 2014; iar serviciile meteorologice naționale din Europa au aprobat propunerea la 30 aprilie 2014.
(8)
Proiectul comun pilot identifică șase funcționalități ATM, și anume, gestionarea extinsă a sosirilor și navigația bazată pe performanțe în regiunile terminale de control cu densitate mare; integrarea și capacitatea aeroporturilor; managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere; managementul prin colaborare al rețelei; managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem; și schimbul inițial de informații privind traiectoria. Implementarea acestor șase funcționalități ATM ar trebui să fie obligatorie.
(9)
Se preconizează că funcționalitatea „gestionarea extinsă a sosirilor și navigația bazată pe performanțe în regiunile terminale de control cu densitate mare” va îmbunătăți precizia traiectoriei de apropiere și va facilita secvențierea traficului într-un stadiu timpuriu, permițând astfel reducerea consumului de combustibil și a impactului asupra mediului în etapele de coborâre/sosire. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Sincronizarea traficului”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.
(10)
Se preconizează că funcționalitatea „integrarea și capacitatea aeroporturilor” va îmbunătăți siguranța și capacitatea pistelor, asigurând beneficii în ceea ce privește consumul de combustibil și reducerea întârzierilor, precum și capacitatea aeroporturilor. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Integrarea și capacitatea aeroporturilor”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.
(11)
Se preconizează că funcționalitatea „managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere” va permite o utilizare mai eficientă a spațiului aerian, oferind astfel beneficii semnificative legate de consumul de combustibil și reducerea întârzierilor. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Trecerea de la managementul spațiului aerian la managementul traiectoriilor 4D”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.
(12)
Se preconizează că funcționalitatea „managementul prin colaborare al rețelei” va îmbunătăți calitatea și actualitatea informațiilor de rețea partajate de toate părțile interesate în domeniul ATM, asigurând astfel beneficii semnificative în ceea ce privește serviciile de navigație aeriană (denumite în continuare „ANS”), creșterea productivității și economii de costuri legate de întârzieri. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Managementul prin colaborare al rețelei și echilibrarea dinamică a capacității”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.
(13)
Se preconizează că funcționalitatea „managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem”, constând într-un set de servicii furnizate și utilizate prin intermediul unei rețele bazate pe protocolul internet de către sistemele SWIM (System Wide Information Management - managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem), va aduce beneficii semnificative în ceea ce privește productivitatea ANS. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „SWIM”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.
(14)
Se preconizează că funcționalitatea „schimbul inițial de informații privind traiectoria”, cu performanțe îmbunătățite de prelucrare a datelor de zbor, va îmbunătăți predictibilitatea traiectoriei aeronavelor în beneficiul utilizatorilor spațiului aerian, al administratorului de rețea și al furnizorilor de ANS, implicând mai puține intervenții tactice și îmbunătățirea rezolvării conflictelor de trafic. Se preconizează că acest lucru va avea un impact pozitiv asupra productivității ANS, asupra economiei de combustibil și asupra variabilității întârzierilor. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Trecerea de la managementul spațiului aerian la managementul traiectoriilor 4D”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM, și sprijină în mod indirect alte caracteristici-cheie abordate de alte funcționalități ATM prin utilizarea în comun a informațiilor privind traiectoriile.
(15)
În scopul obținerii beneficiilor depline ale proiectului comun pilot, se așteaptă ca anumite părți interesate operaționale din țări terțe să implementeze unele părți ale proiectului comun pilot. Organismul care gestionează punerea în practică va asigura implicarea acestora, în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013. Implicarea părților interesate operaționale din țări terțe nu afectează repartizarea competențelor în ceea ce privește serviciile de navigație aeriană și funcționalitățile ATM.
(16)
În scopul sprijinirii părților interesate operaționale în cauză în procesul de punere în practică a funcționalităților ATM, Comisia ar trebui să publice documentele de referință cu caracter neobligatoriu, cum ar fi: documente de însoțire pentru faza de standardizare și de industrializare, care urmează să fie puse la dispoziție de întreprinderea comună SESAR, o foaie de parcurs cu privire la necesarul în materie de standardizare și de reglementare și o analiză cost-beneficiu globală care să susțină proiectul comun pilot. După caz, documentele de însoțire trebuie elaborate conform procedurilor impuse prin Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (3), cu implicarea autorităților naționale de supervizare în conformitate cu regulamentul menționat.
(17)
Punerea în aplicare a proiectului comun pilot ar trebui monitorizată, în măsura în care este posibil, utilizându-se mecanismele de monitorizare existente și structurile de consultare existente, astfel încât să fie implicate toate părțile interesate operaționale.
(18)
În special pentru a permite Comisiei să modifice prezentul regulament în funcție de necesități, ar trebui să se instituie mecanisme adecvate de revizuire a prezentului regulament, cu implicarea organismului care gestionează punerea în practică, care ar trebui să se coordoneze și să coopereze cu entitățile menționate la articolul 9 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013, și anume autoritățile naționale de supervizare, autoritățile militare, întreprinderea comună SESAR și industria prelucrătoare. Organismul care gestionează punerea în practică trebuie să țină seama de impactul asupra capabilităților de apărare naționale și colective în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) litera (c) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013. Coordonarea cu autoritățile militare în cadrul proiectului comun pilot rămâne o prioritate, conform declarației de ansamblu referitoare la problemele militare legate de Cerul unic european (4). Potrivit declarației menționate, statele membre ar trebui, în special, să intensifice cooperarea civil-militară și, dacă este cazul și în măsura în care statele membre interesate consideră necesar acest lucru, să promoveze cooperarea dintre forțele lor armate cu privire la toate aspectele referitoare la managementul traficului aerian.
(19)
În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5), aplicarea regulamentului menționat nu aduce atingere suveranității statelor membre asupra spațiului lor aerian și cerințelor statelor membre referitoare laordinea publică, siguranța publică și obiectivele din domeniul apărării. Prezentul regulament nu vizează pregătirea și operațiunile militare.
(20)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru Cerul unic,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiectul și domeniul de aplicare
(1) Prezentul regulament stabilește primul proiect comun, denumit în continuare „proiectul comun pilot”. Proiectul comun pilot identifică un prim set de funcționalități ATM care urmează să fie puse în practică în timp util, în mod coordonat și sincronizat, astfel încât să realizeze modificările operaționale esențiale care decurg din Planul general european pentru ATM.
(2) Prezentul regulament se aplică rețelei europene de management al traficului aerian (EATMN) și sistemelor pentru serviciile de navigație aeriană identificate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 552/2004. Acesta se aplică părților interesate identificate în anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, precum și la articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013.
În plus, se aplică următoarele definiții:
1.
„proces decizional în colaborare - aeroporturi (A-CDM)” înseamnă un proces în care, pe aeroporturi, deciziile legate de managementul fluxului de trafic aerian și al capacității (denumit în continuare „ATFCM”) sunt luate pe baza interacțiunii dintre părțile interesate operaționale și alți actori implicați în ATFCM și care vizează reducerea întârzierilor, îmbunătățirea predictibilității evenimentelor și optimizarea utilizării resurselor;
2.
„plan de operațiuni aeroportuare (AOP)” înseamnă un plan de acțiune unic, comun și convenit prin colaborare, aflat la dispoziția tuturor părților interesate implicate în operațiunile aeroportuare, al cărui scop este să ofere o înțelegere comună a situației și să constituie baza pe care pot fi luate deciziile părților interesate cu privire la optimizarea proceselor;
3.
„plan de administrare a rețelei (NOP)” înseamnă planul, inclusiv instrumentele sale de sprijin, elaborat de administratorul de rețea în coordonare cu părțile interesate operaționale, în scopul organizării activităților sale operaționale pe termen scurt și mediu, în conformitate cu principiile directoare din planul strategic al rețelei. Planul de administrare a rețelei conține o parte specifică destinată configurării rețelei europene de rute, care include planul de îmbunătățire a rețelei europene de rute;
4.
„utilizarea unei funcționalități ATM” înseamnă că funcționalitatea ATM în cauză este pusă în serviciu și este utilizată pe deplin în operațiunile zilnice;
5.
„termen-țintă pentru punerea în practică” înseamnă data până la care trebuie finalizată punerea în practică a funcționalității ATM în cauză, iar aceasta trebuie să fie utilizată pe deplin în plan operațional.
Articolul 3
Funcționalitățile ATM și punerea lor în practică
(1) Proiectul comun pilot cuprinde următoarele funcționalități ATM:
(a)
gestionarea extinsă a sosirilor și navigația bazată pe performanțe în regiunile terminale de control cu densitate mare;
(b)
integrarea și capacitatea aeroporturilor;
(c)
managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere;
(d)
managementul prin colaborare al rețelei;
(e)
managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem;
(f)
schimbul inițial de informații privind traiectoria.
Respectivele funcționalități ATM sunt descrise în anexă.
(2) Părțile interesate operaționale identificate în anexă și administratorul de rețea pun în practică funcționalitățile ATM menționate la alineatul (1) și implementează procedurile operaționale asociate care permit operarea continuă, în conformitate cu anexa și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 al Comisiei. Părțile interesate operaționale din sectorul militar pun în practică respectivele funcționalități ATM numai în măsura necesară pentru a respecta punctul 4 din partea A a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 552/2004.
Articolul 4
Documente de referință și de însoțire
Comisia publică pe site-ul său internet următoarele documente de referință și de însoțire pentru punerea în practică a funcționalităților ATM menționate la articolul 3 alineatul (1):
(a)
o listă orientativă a documentelor de însoțire pentru faza de standardizare și de industrializare, care urmează să fie puse la dispoziție de întreprinderea comună SESAR, inclusiv termenele-țintă aferente;
(b)
o foaie de parcurs orientativă cu privire la necesarul în materie de standardizare și de reglementare, inclusiv trimiteri la normele de punere în aplicare și specificațiile comunitare elaborate în conformitate cu articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004 și termenele-țintă aferente;
(c)
analiza cost-beneficiu globală pe baza căreia se ia în considerare aprobarea părților interesate ale proiectului comun pilot.
Articolul 5
Monitorizare
Monitorizarea de către Comisie prevăzută la articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 se efectuează în special cu ajutorul următoarelor instrumente de planificare și de raportare:
(a)
mecanismele de planificare și de raportare a implementării Planului general european pentru ATM;
(b)
planul strategic al rețelei și planul de administrare a rețelei;
(c)
planurile de performanță, în special cu ajutorul informațiilor specificate la articolul 11 alineatul (3) litera (c), articolul 11 alineatul (5) și punctul 2 din anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 390/2013 al Comisiei (6);
(d)
tabelele de raportare cu privire la costurile de navigație aeriană, în special informațiile specificate la rândul 3.8 din tabelul 1 și la punctul 2 litera (m) din anexa II și la rândurile 2.1-2.4 din tabelul 3 din anexa VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013 al Comisiei (7);
(e)
monitorizarea proiectelor de implementare menționate la articolul 10 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 de către organismul care gestionează punerea în practică;
(f)
mecanismele de planificare și de raportare a implementării blocurilor funcționale de spațiu aerian;
(g)
mecanismele de planificare și de raportare a implementării referitoare la standardizare.
Articolul 6
Revizuire
Comisia revizuiește prezentul regulament având în vedere informațiile și consilierea primite de la organismul care gestionează punerea în practică, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013, și după desfășurarea activităților de coordonare și de consultare impuse de articolul 9 din regulamentul menționat, informațiile obținute prin monitorizarea menționată la articolul 5 și evoluțiile tehnologice în domeniul ATM, prezentând rezultatele revizuirii Comitetului pentru Cerul unic.
Revizuirea vizează în special următoarele aspecte:
(a)
progresele înregistrate în implementarea funcționalităților ATM menționate la articolul 3 alineatul (1);
(b)
utilizarea stimulentelor existente pentru punerea în aplicare a proiectului comun pilot și posibilitățile de noi stimulente;
(c)
contribuția proiectului comun pilot la atingerea țintelor de performanță și la implementarea utilizării flexibile a spațiului aerian;
(d)
costurile și beneficiile efective obținute în urma punerii în practică a funcționalităților ATM menționate la articolul 3 alineatul (1), inclusiv identificarea oricărui impact negativ la nivel local sau regional asupra oricărei categorii date de parte interesată operațională;
(e)
necesitatea adaptării proiectului comun pilot, în special a domeniului său de aplicare personal și geografic, precum și termenele-țintă pentru punerea în practică prevăzute în anexă;
(f)
progresele înregistrate în elaborarea documentelor de referință și de însoțire menționate la articolul 4.
Comisia demarează prima revizuire în terme de cel târziu 18 luni de la aprobarea programului de punere în practică.
Articolul 7
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 27 iunie 2014.