PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1283/2014 AL COMISIEI
din 2 decembrie 2014
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Coreea și din Malaysia în urma unei revizuiri efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 11 alineatul (2),
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsurile aflate în vigoare
(1)
Măsurile antidumping în vigoare aplicabile importurilor de anumite accesorii de țevărie (denumite în continuare „AT” sau „produsul în cauză”) originare din Republica Coreea și Malaysia (denumite în continuare „țările în cauză”) au fost instituite inițial prin Regulamentul (CE) nr. 1514/2002 al Consiliului (2) (denumite în continuare „măsurile inițiale”).
(2)
Taxele antidumping în vigoare pentru Malaysia sunt de 75 %, exceptând societățile Anggerik Laksana Sdn Bhd și Pantech Steel Industries Sdn Bhd, care fac obiectul unei taxe antidumping de 59,2 % și, respectiv, de 49,9 %. În cazul Republicii Coreea, taxa este de 44 % pentru toate societățile.
(3)
Măsurile inițiale au fost menținute prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2008 al Consiliului (3), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 363/2010 al Consiliului (4) (denumite în continuare „măsurile în vigoare”).
1.2. Măsurile în vigoare în ceea ce privește alte țări terțe
(4)
În afara domeniului de aplicare a prezentei proceduri, măsurile antidumping în vigoare la momentul actual pentru produsul în cauză se aplică exporturilor originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda (5). Măsurile pentru produsul în cauză originar din China au fost extinse la importurile acelorași produse expediate din Taiwan (6), Indonezia (7), Sri Lanka (8) și Filipine (9). La 3 septembrie 2014, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază privind importurile de AT din Republica Populară Chineză și a extins-o la Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine. Ea a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (10). Măsurile antidumping aplicabile exporturilor din Thailanda au expirat.
(5)
În ianuarie 2013, au fost impuse măsuri asupra importurilor produsului în cauză originare din Rusia și din Turcia (11).
1.3. Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping
(6)
La 8 februarie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a publicat un aviz de expirare iminentă (12) a măsurilor antidumping în vigoare aplicabile accesoriilor de țevărie originare din Republica Coreea și din Malaysia.
(7)
La 26 iunie 2013, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”).
(8)
Cererea a fost prezentată de Comitetul de apărare a industriei de accesorii din oțel sudate cap la cap al Uniunii Europene (denumit în continuare „solicitantul”), în numele producătorilor care reprezentau peste 40 % din producția totală din Uniune a produsului în cauză.
(9)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil reapariția dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei Uniunii.
(10)
La 15 octombrie 2013, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Ea a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (13).
1.4. Părțile interesate
(11)
Prin intermediul avizului de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să contacteze Comisia pentru a participa la ancheta de reexaminare. Comisia a informat în mod explicit solicitantul, alți producători cunoscuți ai Uniunii, utilizatorii și importatorii, producătorii-exportatori din Republica Coreea și Malaysia, precum și autoritățile coreene și malaysiene cu privire la deschiderea reexaminării, invitându-i să coopereze.
(12)
Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere pe lângă Comisie și/sau consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale.
1.4.1. Eșantionare
(13)
În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea să includă în eșantion producătorii Uniunii, importatorii și producătorii-exportatori coreeni, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(a) Constituirea eșantionului de producători din Uniune
(14)
În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune și a invitat părțile interesate să prezinte observații. Eșantionul a fost selectat pe baza volumelor de producție și de vânzări ale produselor similare în cursul perioadei anchetei de reexaminare („PAR”) în Uniune, asigurând totodată o răspândire geografică, și a fost constituit din patru producători sau grupuri de producători din Uniune (cinci societăți individuale) stabiliți în Germania, Franța, Italia, România și Austria. Nu s-au primit observații și societățile selectate provizoriu au fost reținute pentru eșantionul final.
(15)
Cu toate acestea, după deschiderea procedurii, Comisia a fost nevoită să excludă din eșantion doi producători din Uniune din cauza lipsei de cooperare. Cele două societăți/grupuri de societăți rămase (trei societăți individuale) reprezintă 49 % din producția Uniunii și 45 % din vânzările Uniunii și au unități de producție în trei țări diferite. Prin urmare, eșantionul modificat a fost considerat, în continuare, reprezentativ pentru industria din Uniune.
(b) Constituirea eșantionului de importatori
(16)
Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, niciun importator nu a cooperat la anchetă.
(c) Constituirea eșantionului de producători-exportatori din Republica Coreea
(17)
Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Coreea să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Coreea pe lângă UE să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori eventuali care ar putea fi interesați să participe la anchetă.
(18)
Doi producători-exportatori din Coreea au furnizat informațiile solicitate, însă numai unul a fost de acord să coopereze și să fie inclus în eșantion. Prin urmare, s-a decis că eșantionarea producătorilor-exportatori coreeni nu este necesară.
(d) Producătorii-exportatori din Malaysia
(19)
Având în vedere numărul scăzut de producători-exportatori malaysieni cunoscuți, Comisia nu a prevăzut eșantionarea în avizul de deschidere.
(20)
Comisia a invitat toți producătorii-exportatori să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Malaysia pe lângă UE să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori eventuali care ar putea fi interesați să participe la anchetă.
1.4.2. Răspunsurile la chestionar
(21)
Comisia a transmis chestionare tuturor societăților din Uniune incluse în eșantion, societății coreene cooperante și tuturor producătorilor-exportatori malaysieni cunoscuți.
(22)
Un producător din Uniune a omis să răspundă la chestionar, în vreme ce un alt producător din Uniune a prezentat doar un răspuns parțial și nu a răspuns scrisorii prin care i se solicita să își completeze răspunsul. În consecință, acești doi producători din Uniune au fost excluși ulterior din eșantion (a se vedea considerentul 15 de mai sus). Un producător-exportator coreean a răspuns la chestionar. Niciun producător-exportator malaysian nu a prezentat un răspuns la chestionar.
1.4.3. Vizite de verificare
(23)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și pentru a stabili dacă instituirea de măsuri ar fi contrară interesului Uniunii. Vizitele de verificare prevăzute la articolul 16 din regulamentul de bază au fost efectuate la sediul următoarelor societăți:
Producători din Uniune:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins Austria și societatea afiliată Siekman Fittings, Lohne, Germania;
-
Vallourec Fittings S.A., Franța.
Producători-exportatori din Republica Coreea:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(24)
Ancheta privind probabilitatea reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
(25)
Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).
1.6. Comunicarea informațiilor
(26)
La 12 septembrie 2014, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționa să mențină măsurile antidumping în vigoare și le-a invitat să formuleze observații. Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate de Comisie și luate în considerare, după caz.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(27)
Produsele supuse reexaminării sunt accesoriile de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și accesoriile filetate), din fier sau oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), având diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru sudarea cap la cap sau în alte scopuri, originare din Republica Coreea și din Malaysia, încadrate în prezent la codurile NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 și ex 7307 99 80 (denumite în continuare „produsul în cauză” sau „AT”).
2.2. Produsul similar
(28)
Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, AT produse în țările în cauză, vândute pe piața internă și/sau exportate către Uniune și/sau către alte piețe de export au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări finale precum produsele vândute în Uniune de către industria din Uniune.
(29)
Comisia a decis că acest produs este, prin urmare, un produs similar în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(30)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea duce la o reapariție a dumpingului practicat de țările în cauză.
3.1. Republica Coreea
3.1.1. Observații preliminare
(31)
Unul dintre cei mai importanți producători coreeni de accesorii de țevărie, TK Corporation, a cooperat în cadrul anchetei. Această societate cooperantă a reprezentat între 25 % și 40 % din exporturile coreene de AT (cifra exactă nu este furnizată din motive de confidențialitate). TK Corporation a furnizat Comisiei un răspuns la chestionar, în care a inclus date referitoare la vânzările pe piața internă și la export și la costul de producție. Comisia a considerat că analiza practicilor de dumping coreene în cursul PAR și anumite părți din analiza probabilității de reapariție a dumpingului ar putea să se bazeze pe datele acestei societăți, dată fiind cota sa din exporturile coreene de AT. Răspunsul TK Corporation a fost verificat.
3.1.2. Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR
(32)
În cursul PAR, numai volume neglijabile de AT (sub 50 de tone) au fost importate din Coreea în Uniune. Unele dintre aceste vânzări au fost realizate de către unicul producător-exportator cooperant, TK Corporation. A fost clar că aceste cantități nu sunt reprezentative, întrucât au reprezentat mai puțin de 0,1 % din producția TK Corporation. În plus, nu a fost clar dacă fusese achitată o taxă antidumping pentru importurile provenite de la TK Corporation, ceea ce dă naștere la îndoieli cu privire la intrarea lor reală pe teritoriul vamal al Uniunii. Mai mult decât atât, vânzările respective au vizat trei proiecte specifice cu specificații proprii în ceea ce privește accesoriile (prin urmare, o vânzare nereprezentativă), iar vânzările s-au realizat la „pachet” cu alte accesorii (îndeosebi oțel inoxidabil). Din motivele amintite mai sus, nu s-a putut efectua o analiză valabilă a dumpingului pe baza importurilor de AT de la TK Corporation în Uniune în cursul PAR.
(33)
După comunicarea informațiilor, TK Corporation a afirmat că Comisia ar fi trebui să își bazeze analiza referitoare la dumping pe vânzările la export ale societății către Uniune, din următoarele motive: (i) vânzările sale la export către Uniune în cursul PAR erau semnificative și, prin urmare, reprezentative, întrucât constau în „nu mai puțin de 26 de facturi cu 282 de tranzacții individuale, în pofida taxelor în vigoare”; (ii) în lipsă de claritate în ceea ce privește plata taxei antidumping, unele dintre aceste vânzări (destinate unui proiect offshore) nu ar fi supuse taxei antidumping, în timp ce, în cazul altor vânzări realizate în cursul PAR, taxele antidumping nu au fost întotdeauna plătite de importatori din cauza unei clasificări eronate a produselor respective, în urma căreia importatorii nu și-au dat seama că trebuiau plătite taxe antidumping. În același timp, importatorii au fost informați cu privire la această eroare și de atunci au plătit aceste taxe antidumping retroactiv; și (iii) condițiile pentru vânzările la export către Uniune au fost normale, întrucât nu au fost aplicate termene de livrare mai scurte și prețurile practicate nu au făcut obiectul compensării încrucișate.
(34)
Aceste observații au fost analizate în mod corespunzător. Nivelul scăzut al vânzărilor sale la export către Uniune, atât în termeni absoluți, cât și comparativ cu producția sa totală de produs similar (mai puțin de 0,1 %) nu a fost contestat de TK Corporation. Comisia susține că un volum atât de mic, atât în termeni relativi, cât și absoluți, nu poate fi considerat reprezentativ.
(35)
În plus, Comisia nu a fost în măsură să determine, pe baza documentelor furnizate, care parte din vânzările pretinse ale TK Corporation către Uniune a fost, în cele din urmă, clasificată în mod corect și importată; nu a fost posibil să se verifice și, prin urmare, nici să se accepte afirmația conform căreia prețurile nu au fost supuse compensării încrucișate, întrucât documentele justificative au fost furnizate numai după vizita de verificare. În orice caz, în ceea ce privește ambele aspecte, în vederea finalizării analizei expuse în considerentul 34 de mai sus, nu este necesar ca Comisia să realizeze o determinare finală, din moment ce nici volumele totale de vânzări către Uniune raportate de TK Corporation nu pot fi considerate suficient de reprezentative.
(36)
Prin urmare, Comisia confirmă faptul că vânzările către Uniune ale TK Corporation în cursul PAR nu pot fi utilizate pentru o analiză semnificativă a dumpingului în cadrul prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
3.1.3. Dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului
(37)
Comisia a verificat dacă există probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: prețul de export către alte destinații, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Coreea, precum și atractivitatea pieței din Uniune.
3.1.3.1. Exporturile din Coreea către alte destinații
(38)
Având în vedere volumul mic de importuri de AT din Coreea în Uniune și lipsa fiabilității prețurilor stabilite pentru aceste vânzări (a se vedea considerentele 32-36), Comisia a ajuns la concluzia că datele privind importurile de AT din Coreea către alte țări ar trebui utilizate pentru a se evalua nivelul viitor probabil al prețurilor la export către Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.
(39)
S-a considerat adecvat să se analizeze mai întâi vânzările coreene către Statele Unite ale Americii (denumite în continuare „SUA”), deoarece, spre deosebire de celelalte destinații de export coreene, piața Statelor Unite are o dimensiune similară cu cea a Uniunii, cu mulți producători interni, dar și cu o proporție mare de importuri și cu taxe vamale la import scăzute, ceea ce o face să fie o piață foarte competitivă. Mai mult, SUA este destinația majoră pentru exporturile din Coreea în general și, de asemenea, pentru TK Corporation.
(40)
În plus, toate celelalte vânzări la export de AT din Coreea au fost și ele examinate în cadrul anchetei.
(41)
Au fost efectuate calcule ale dumpingului atât pentru vânzările către SUA, cât și pentru vânzările realizate către toate celelalte destinații de export (cu excepția Uniunii, din motivele menționate în considerentele 32-36 de mai sus).
(a) Valoarea normală
(42)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru TK Corporation s-a bazat pe prețurile plătite sau de plătit, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, de către clienți independenți de pe piața sa internă, atunci când acest lucru a fost posibil.
(43)
În ceea ce privește tipurile de produse care nu au permis această metodologie, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(44)
Calculul s-a efectuat pe baza costului de producție real al TK Corporation, furnizat în răspunsul la chestionar, și anume costul real de producție plus costurile VAG (de vânzare, administrative și generale) reale și profitul, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(b) Prețul de export
(45)
După cum s-a explicat în considerentele 32-36, vânzările TK Corporation în Uniune nu au putut fi utilizate pentru calcularea dumpingului, motiv pentru care prețurile de export s-au bazat pe exporturile sale către piețele unor țări terțe.
(46)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, prețul de export al TK Corporation către alte țări a fost preluat și ajustat la un nivel franco fabrică, ținându-se seama, după caz, de costurile de transport și de alte taxe și impozite, printre altele.
(c) Comparație și ajustări
(47)
Valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză s-au comparat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, ambele la nivelul franco fabrică.
(48)
În sensul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În acest sens, s-au operat ajustări în ceea ce privește costurile cu transportul terestru și maritim, asigurările, manipularea și încărcarea și costurile auxiliare.
(49)
Pentru a face diferența între diferitele tipuri de produs în cauză, metodologia inițială bazată pe numărul de control al produsului (NCP) pentru înregistrarea tipurilor de produse a prevăzut un sistem cu 11 cifre. Calculele privind dumpingul au fost efectuate utilizând o structură NCP ușor simplificată, compusă din șapte cifre. Specificațiile standard și câmpurile cu categoriile de materiale au fost înlocuite de un criteriu simplificat care făcea distincția între produsele din oțel carbon și cele din oțel aliat. Această modificare a fost operată deoarece s-au observat mici diferențe între specificațiile standard utilizate (cum ar fi ANSI sau EN), iar sistemele de clasificare a materialelor au urmat standardul utilizat. Prin urmare, sistemul simplificat a crescut nivelul de corelare pentru calcularea dumpingului (și a prejudiciului) pentru mii de NCP-uri, fără a denatura rezultatul calculului însuși.
(50)
TK Corporation a solicitat Comisiei să modifice sistemul NCP inițial la 16 cifre, însă această solicitare a fost respinsă, deoarece sistemul era deja capabil să clasifice în mod eficient produsul în cauză. Mai mult decât atât, ar trebui evidențiat faptul că a reieșit cât se poate de clar că marjele de dumping (și de prejudiciu) calculate nu s-ar modifica într-o mare măsură dacă s-ar baza pe 7, 11 sau 16 cifre, deoarece prețurile medii practicate de TK Corporation pe diferitele piețe variază considerabil.
(51)
Un al doilea aspect legat de calcul a vizat metoda bazată pe volum care trebuia utilizată pentru calcularea dumpingului. TK Corporation a susținut că, întrucât pe facturile sale de vânzări, în propriile orientări în materie de preț adresate clienților (potențiali) și în contabilitatea proprie se utilizează termenul „bucăți” pentru înregistrarea cantității, acesta ar trebui utilizat și ca unitate de măsură pentru calcule. Chestionarul solicita cantitatea după greutate, însă pentru unele dintre vânzările sale TK Corporation a răspuns în „bucăți”. Pentru vânzările respective, transformarea din bucăți în greutate a fost furnizată de TK Corporation ca parte a procesului de clarificare. Comisia a decis că abordarea bazată pe greutate este metodologia optimă deoarece:
-
utilizarea „bucăților” ca unitate de măsură poate să genereze denaturări în ceea ce privește prețul mediu pe unitate, deoarece bucățile nu reflectă greutatea pe bucată, care constituie un factor determinant al costului (și, prin urmare, al prețului) produsului în cauză;
-
greutatea este necesară pentru calcularea prejudiciului deoarece aceasta este metodologia aplicată de toți producătorii din Uniune și ar fi nepotrivit să se utilizeze metodologii diferite pentru calcularea dumpingului și a prejudiciului (subcotare) și
-
datele birourilor vamale din Uniune și statisticile referitoare la exporturile coreene sunt înregistrate doar pe baza greutății produsului în cauză.
(52)
În plus, ar trebui evidențiat faptul că, în general, marjele de dumping calculate nu păreau să se modifice într-o mare măsură în cazul în care s-ar fi bazat pe bucăți, date fiind diferențele semnificative constatate la prețurile medii practicate de TK Corporation pe diferitele piețe.
(53)
În urma comunicării informațiilor, TK Corporation a prezentat din nou observația conform căreia Comisia ar fi trebuit să își întemeieze calculele de dumping mai degrabă pe bucăți decât pe greutate. Unul dintre motivele invocate a fost acela că datele referitoare la vânzări și la costuri furnizate de TK Corporation sunt exprimate în bucăți și, prin urmare, transformarea în greutate ar fi condus la denaturări în ceea ce privește calcularea marjei de dumping.
(54)
În ceea ce privește comparabilitatea cu industria din Uniune, TK Corporation a declarat că Comisia nu a calculat o marjă de prejudiciu și că, pentru marja de dumping, nu este necesar să se realizeze o comparație cu datele referitoare la costuri și la vânzări ale industriei din Uniune. În plus, TK Corporation a susținut că unitatea de măsură utilizată în tranzacții și de către industria din Uniune ar fi bucata, și nu kilogramul sau tona.
(55)
În sfârșit, TK Corporation nu a înțeles relevanța înregistrării în greutate a datelor birourilor vamale din Uniune și a statisticilor de export coreene.
(56)
Observațiile de mai sus au fost analizate în mod corespunzător. În primul rând, este important să se observe că TK Corporation nu a prezentat un calcul „alternativ” al dumpingului bazat pe bucăți. Într-adevăr, deși a susținut că „un calcul pe bucată” ar oferi un rezultat mai exact, societatea nu a reușit să demonstreze acest lucru. Comisia reiterează faptul că marjele de dumping calculate sunt semnificative și că, după cum se explică în considerentul 52, nu s-au constatat diferențe semnificative între marjele de dumping calculate pe baza greutății și cele calculate pe baza bucăților. Cu alte cuvinte, este incontestabil că, indiferent de metoda utilizată, ar fi stabilite marje de dumping semnificative. În plus, este important să se reamintească faptul că transformarea din bucăți în greutate în cadrul datelor referitoare la vânzări și la costuri ale TK Corporation a fost realizată chiar de această societate, utilizând propria sa metodologie. În plus, catalogul său disponibil pe pagina proprie de internet furnizează, pentru fiecare tip de accesoriu, greutatea aproximativă.
(57)
Tranzacțiile efectuate de industria din Uniune sunt exprimate atât în greutate, cât și în bucăți, fapt demonstrat de facturile verificate de Comisie. În afară de facturare, greutatea este metodologia utilizată pentru determinarea capacității, a volumului de producție și a costurilor de producție - nu doar în interiorul Uniunii, ci în întreaga lume, inclusiv în Coreea. Materiile prime, elementul cel mai important al costurilor de producție ale produsului în cauză, sunt achiziționate în tone. Alți factori, cum ar fi consumul de energie, forța de muncă și costurile de transport se calculează, de asemenea, pe baza greutății. Industria din Uniune determină, de asemenea, reducerile de sfârșit de an pentru clienți pe baza volumului (în tone) achiziționat de client, și nu pe baza numărului de bucăți. În plus, a fost necesar ca marjele de subcotare să fie calculate (și chiar au fost calculate - a se vedea considerentele 98-105) în cadrul prezentei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor și, prin urmare, argumentul potrivit căruia nu este necesar să se compare datele industriei coreene cu cele ale industriei din Uniune, astfel cum sugerează argumentația expusă în considerentul 54 de mai sus, este incorect.
(58)
Statisticile mondiale colectate și utilizate ca parte a anchetei, inclusiv statisticile de export coreene și statisticile vamale ale Uniunii, au fost exprimate doar în greutate. Acestea au fost utilizate, printre altele, pentru a analiza exporturile coreene ale produsului în cauză către Uniune și către țări terțe. Pentru a stabili cota TK Corporation în cadrul acestora și pentru a verifica volumele sale de vânzări către Uniune, astfel cum au fost raportate în răspunsul său la chestionar, a fost necesar să se transforme datele societății în greutate, deoarece nu ar fi fost posibil să se transforme în bucăți statisticile de export coreene și statisticile vamale ale Uniunii.
(59)
În sfârșit, este important să se semnaleze faptul că, în cadrul anchetelor anterioare (cum ar fi ancheta care a condus la instituirea măsurilor inițiale și prima reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor, care a condus la instituirea măsurilor în vigoare), precum și în cadrul anchetelor mai recente privind același produs provenit din Rusia și din Turcia, a fost utilizată, de asemenea, metodologia bazată pe greutate.
(60)
Având în vedere cele de mai sus, Comisia confirmă că trebuie respinsă afirmația conform căreia calculele ar trebui efectuate pe bucată.
(d) Dumpingul în cursul PAR
(61)
Marjele de dumping calculate astfel pentru TK Corporation au fost de 46 % și de 27 %, în funcție de destinația de export.
3.1.3.2. Capacitatea de producție coreeană
(62)
În ceea ce privește capacitatea de producție și capacitatea neutilizată totală din Coreea, Comisia nu a obținut, în cadrul anchetei, nicio informație din partea producătorilor coreeni, cu excepția TK Corporation. Comisia a fost nevoită așadar să se bazeze pe articolul 18 din regulamentul de bază pentru a extrage concluzii în acest sens și informațiile aflate la dispoziția sa sunt informațiile verificate furnizate de TK Corporation, care vizează doar societatea respectivă, precum și informațiile pentru întreaga țară incluse în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
(63)
Capacitatea neutilizată raportată de TK Corporation a fost verificată în mod corespunzător. Prin extrapolarea capacității neutilizate raportate de TK Corporation în cursul PAR pe baza cotei sale în totalul volumelor de export coreene, capacitatea totală neutilizată din Coreea s-ar ridica, conform calculului Comisiei, la cel puțin 15 000 de tone, ceea ce reprezintă aproximativ 25 % din consumul total din Uniune. Totuși, în ceea ce privește acest calcul, este important de remarcat faptul că volumele de producție comparate cu capacitatea de producție variază mult în funcție de fiecare societate și, în plus, deși TK Corporation este unul dintre cei mai mari producători ai produsului similar din Coreea, este doar una dintre numeroasele societăți și, cu siguranță, nu ocupă o poziție dominantă. Prin urmare, Comisia a comparat această concluzie cu informațiile conținute în cerere.
(64)
Informațiile referitoare la capacitatea neutilizată furnizate în cerere s-au bazat pe capacitatea estimată și pe cifrele de producție pentru toți producătorii coreeni identificați de solicitant. În ceea ce privește capacitatea de producție, în cazul celor mai mari trei producători au fost utilizate date accesibile publicului. În cazul celorlalți producători coreeni (mult) mai mici, aceste date nu erau accesibile publicului și, prin urmare, solicitantul a utilizat alte metode rezonabile pentru a estima capacitatea lor de producție. De asemenea, solicitantul a presupus un anumit nivel de consum pe piața internă coreeană și a luat în considerare atât importurile, cât și exporturile din Coreea pentru a estima capacitatea neutilizată. Atât pentru calculul capacității de producție, cât și pentru cel al capacității neutilizate, au fost efectuate deduceri corespunzătoare pentru a ține seama de producția altor tipuri de produse, care nu se încadrează în definiția produsului. Toate aceste informații au fost considerate în mod clar mai complete și mai concludente decât informațiile menționate în considerentul 63 de mai sus. Nu au fost primite observații care să contrazică aceste cifre. Pe această bază, utilizând datele disponibile, capacitatea neutilizată din Coreea este estimată la 119 300 de tone, ceea ce reprezintă, în sine, dublul mărimii pieței Uniunii în cursul PAR.
3.1.3.3. Atractivitatea pieței Uniunii
(65)
Se reamintește că accesoriile de țevărie sunt utilizate în principal în industria petrolului și a gazelor, în sectorul construcțiilor, în industria producătoare de energie, în industria construcțiilor navale și în instalațiile industriale. Niciuna dintre datele disponibile nu indică o creștere sau o scădere substanțială a acestor sectoare în Coreea și, prin urmare, se consideră că piața internă coreeană de AT va fi în continuare relativ stabilă în anii următori și că nu va oferi nicio posibilitate de extindere substanțială pentru accesoriile de țevărie coreene. În afară de Coreea, principalele piețe de export pentru aceste industrii sunt Uniunea Europeană, SUA, țările din Orientul Mijlociu și Asia de Sud-Est. Niciuna dintre informațiile colectate în cursul anchetei nu sugerează că cererea de pe oricare dintre aceste piețe ar scădea sau ar crește în mod semnificativ în următorii ani.
(66)
Exporturile coreene către SUA, către țările din Orientul Mijlociu și către Asia de Sud-Est se află deja la un nivel ridicat și, prin urmare, aceste piețe nu oferă un potențial semnificativ de creștere industriei coreene. Se reamintește, de asemenea, că un dumping semnificativ de 46 % a fost constatat în cazul exporturilor coreene către SUA. Piața Uniunii, una dintre cele mai mari piețe din lume, ar fi, prin urmare, o piață de creștere atractivă în cazul abrogării măsurilor, întrucât această piață nu este, până în prezent, pe deplin exploatată de producătorii-exportatori coreeni având în vedere măsurile în vigoare.
(67)
În ceea ce privește mărimea și condițiile de piață, piața SUA și piața Uniunii sunt similare. Pe ambele piețe există un mare număr de producători naționali și importurile reprezintă o cotă de piață semnificativă. Ancheta a relevat faptul că prețul de vânzare mediu pe piața Uniunii (luând în calcul toate vânzările producătorilor din Uniune, precum și toate importurile în Uniune) este de 2 600 EUR/tonă. Astfel, prețul de piață mediu în Uniune este similar cu prețul mediu pe care producătorii-exportatori coreeni îl obțin pe piața SUA (2 700 EUR/tonă), cu diferența că aceștia din urmă nu sunt supuși unor măsuri antidumping în SUA. Prin urmare, este mai probabil ca vânzările coreene actuale marginale către Uniune să rezulte din măsurile în vigoare aplicabile produsului în cauză. Se reamintește faptul că, în cursul PAR, SUA a fost cea mai mare piață de export pentru exportatorii coreeni. Aceasta demonstrează că Uniunea ar putea fi o piață atractivă pentru exportatorii coreeni și că, în cazul în care ar fi abrogate taxele, ne putem aștepta ca piața UE să atragă volume importante, comparabile cu cele de pe piața SUA. În cursul PAR, AT coreene au reprezentat 20 %-25 % din toate importurile de AT către SUA și o cotă de piață cuprinsă între 10 % și 15 % din piața totală de AT din SUA (cifrele exacte nu sunt furnizate din motive de confidențialitate). Cu alte cuvinte, în cazul abrogării măsurilor este posibil ca producătorii coreeni să recurgă la capacitatea neutilizată disponibilă, astfel cum se indică în considerentul 64, pentru a pătrunde din nou pe piața Uniunii.
(68)
Astfel cum se explică în considerentul 39 de mai sus, în afară de SUA nu există o a doua destinație pentru exporturile coreene care să poată fi utilizată în mod fiabil pentru analiza evoluției pieței Uniunii în cazul expirării măsurilor. Prin urmare, se consideră că gruparea în această analiză a tuturor vânzărilor la export către alte destinații decât Uniunea sau SUA nu permite obținerea unor prețuri medii fiabile, având în vedere circumstanțele diferite aplicabile tuturor acestor piețe individuale (mult mai mici). Având în vedere limitele acestei analize, astfel cum sunt descrise mai sus, precum și lipsa unui potențial de creștere semnificativă a acestor „alte piețe” în viitorul apropiat, este totuși improbabil ca aceste piețe să absoarbă importuri suplimentare semnificative provenind din Coreea.
3.1.3.4. Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului
(69)
Având în vedere cele de mai sus, există probabilitatea ca, în cazul în care măsurile ar expira, dumpingul să reapară. Ancheta a arătat că vânzările coreene de AT către SUA și către alte țări terțe s-au dovedit a fi exportate la prețuri de dumping, cu marje de 46 %, respectiv de 27 %.
(70)
În plus, capacitatea neutilizată de care dispune Coreea este semnificativă în comparație cu consumul din Uniune în cursul PAR. În cazul în care această capacitate ar fi utilizată pentru exportul către Uniune și ar concura la preț cu producătorii din Uniune sau cu principalele importuri din țări terțe, ar fi foarte probabil ca aceste exporturi să se efectueze la prețuri de dumping.
3.2. Malaysia
3.2.1. Observații preliminare
(71)
În lipsa unei cooperări din partea vreunui producător-exportator din Malaysia, analiza globală a trebuit să se bazeze pe informațiile disponibile pentru Comisie din alte surse. În acest sens și în conformitate cu dispozițiile articolului 18 din regulamentul de bază, Comisia a examinat diferitele surse statistice. Statisticile privind importurile, colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [„baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6)”] au furnizat cele mai bune informații disponibile pentru a stabili cantitățile și prețurile de import pentru piața Uniunii. Alte surse, precum Eurostat, nu au fost utilizate deoarece produsul în cauză nu a putut fi separat de alte produse care, de asemenea, utilizează codul din 8 cifre.
3.2.2. Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR
(72)
Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) a arătat că nu s-au efectuat importuri din Malaysia către piața Uniunii. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că, în cursul PAR, dumpingul nu a fost continuat în ceea ce privește exporturile din Malaysia.
3.2.3. Dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului
(73)
Comisia a verificat dacă ar exista probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: prețul de export către alte destinații, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Malaysia, precum și atractivitatea pieței Uniunii.
3.2.3.1. Exporturile din Malaysia către alte destinații
(74)
Având în vedere lipsa importurilor de AT din Malaysia pe piața Uniunii, Comisia a decis să utilizeze datele provenite de la o altă țară. Statele Unite ale Americii au fost considerate adecvate, deoarece piața are o dimensiune similară cu piața Uniunii, cu mulți producători interni dar și cu o proporție mare de importuri, ceea ce o face să fie o piață foarte competitivă. În plus, SUA reprezintă, de departe, principala destinație a exporturilor din Malaysia, reprezentând, în cursul PAR, 87 % din exporturile malaysiene. Această abordare este identică cu cea aplicată în ancheta precedentă pentru Malaysia, dar și în evaluarea „probabilității reapariției prejudiciului”.
(a) Valoarea normală
(75)
În lipsa unei cooperări din partea producătorilor-exportatori malaysieni, valoarea normală s-a bazat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pe datele furnizate în cererea de reexaminare, și anume pe costul de producție estimat, la care s-a adăugat un procent de 6 % pentru costurile VAG și profit, exprimate ca procent din costul franco fabrică. S-a considerat că procentul menționat mai sus este unul moderat. Acest lucru este confirmat de faptul că cifra reală pentru singurul producător cooperant care a făcut obiectul prezentei proceduri (TK Corporation, Coreea) depășește cu mult 6 %.
(b) Prețul de export
(76)
În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și în lipsa unei cooperări din partea producătorilor-exportatori malaysieni, prețul de export a fost calculat pe baza prețurilor de export malaysiene pentru produsul în cauză exportat în SUA, desprinse din statisticile de import ale SUA.
(c) Comparație
(77)
Valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză s-au comparat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, ambele la nivelul franco fabrică.
(78)
În sensul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În această privință, procentul corespunzător costurilor VAG și profitului menționat în considerentul 75 de mai sus s-a bazat pe nivelul franco fabrică și a exclus costurile cu transportul terestru și maritim, asigurările, manipularea, încărcarea și alte costuri auxiliare.
(d) Marja de dumping în cursul PAR
(79)
Urmând metodologia descrisă mai sus, care a fost folosită și în cadrul primei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor pentru extinderea acestor măsuri („măsurile în vigoare”), marja de dumping constatată a fost de 57,7 %.
3.2.3.2. Capacitatea de producție malaysiană
(80)
În lipsa cooperării Malaysiei, nu a fost comunicată nicio informație privind capacitatea de producție și capacitatea neutilizată. Informațiile din cerere indică o capacitate instalată totală în Malaysia de aproximativ 55 000 de tone și o capacitate neutilizată de circa 27 000 de tone. Analiza care a condus la acest volum nu a luat în considerare producția (capacitatea de producție a) altor produse, astfel încât volumul este considerat rezonabil. Capacitatea neutilizată malaysiană de 27 000 de tone reprezintă aproximativ 40 % din consumul total al Uniunii în cursul PAR.
3.2.3.3. Atractivitatea pieței Uniunii
(81)
În ceea ce privește evoluția principalelor piețe ale industriilor utilizatoare la nivel mondial, astfel cum se explică în considerentul 65 de mai sus, piața Uniunii este una dintre cele mai importante piețe pentru AT, iar dosarul nu conține informații care să sugereze că cererea de pe aceste piețe va scădea sau va crește în mod semnificativ în următorii ani.
(82)
Ancheta a relevat faptul că prețurile practicate de producătorii din Uniune pentru vânzările de pe piața UE sunt mai ridicate decât prețurile de export malaysiene către alte piețe de export, îndeosebi către piața SUA. De fapt, prețul mediu pe piața UE este de 2 600 EUR/tonă, în vreme ce statisticile americane arată că prețul mediu de import practicat de SUA pentru importurile din Malaysia este de 1 600 EUR/tonă. Astfel, dacă măsurile ar fi abrogate, piața Uniunii ar fi atractivă pentru exportatorii malaysieni. Acest lucru este deosebit de relevant, având în vedere capacitatea neutilizată din Malaysia, dar se reamintește de asemenea faptul că, la ora actuală, 87 % din exporturile malaysiene sunt destinate SUA, unde producătorii-exportatori malaysieni practică prețuri de vânzare mult mai reduse.
3.2.3.4. Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului
(83)
Având în vedere cele de mai sus, există probabilitatea ca, în cazul în care măsurile ar expira, dumpingul să reapară. Vânzările malaysiene de AT către SUA s-au dovedit a fi exportate la prețuri de dumping, cu marje de dumping de 57,7 %.
(84)
În plus, capacitatea malaysiană neutilizată este semnificativă în comparație cu consumul Uniunii în cursul PAR. Având în vedere nivelul prețurilor practicate în Uniune, această capacitate ar putea fi utilizată, cel puțin parțial, pentru exporturile către Uniune în cazul abrogării măsurilor. Se poate preconiza de asemenea că, în acest caz, o mare parte a exporturilor către SUA vor fi redirecționate către piața Uniunii, ținând cont de prețurile practicate pe piața Uniunii în comparație cu cele din SUA.
3.3. Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului
(85)
Având în vedere cele de mai sus, adică marjele mari de dumping, importanța capacităților neutilizate și de export disponibile în țările în cauză și atractivitatea pieței Uniunii din punctul de vedere al prețurilor și al dimensiunii, se poate concluziona că importurile care fac obiectul unui dumping din Republica Coreea și din Malaysia către Uniune vor fi reluate dacă aceste măsuri vor expira.
4. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
4.1. Definirea industriei din Uniune și a producției Uniunii
(86)
Industria Uniunii nu a suferit modificări structurale majore comparativ cu situația descrisă în Regulamentul (CE) nr. 1001/2008 menționat mai sus, în considerentul 3. Produsul similar a fost fabricat de 22 de producători cunoscuți din Uniune în cursul PAR. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(87)
Producția totală a Uniunii în cursul PAR a fost stabilită la circa 57 736 de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor faptelor disponibile referitoare la industria din Uniune, cum ar fi datele verificate ale societăților incluse în eșantion și datele furnizate de către solicitant.
(88)
Societățile/grupurile de societăți incluse în eșantion reprezintă 49 % din producția Uniunii și 45 % din vânzările Uniunii (a se vedea considerentul 15 de mai sus). Prin urmare, datele eșantionului sunt reprezentative pentru situația industriei din Uniune.
4.2. Consumul la nivelul Uniunii
(89)
Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza (i) volumului vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii bazat pe datele furnizate de solicitant și (ii) a importurilor din țările terțe bazate pe informațiile provenite din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
(90)
Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii (tone metrice)
2010
2011
2012
PAR
Consum total la nivelul Uniunii
55 497
62 426
58 941
59 992
Indice (2010 = 100)
100
112
106
108
Sursa: Date furnizate de solicitant și provenite din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
(91)
În 2011, consumul a crescut cu 12 % comparativ cu nivelul din 2010. Acesta a scăzut din nou în 2012, dar a rămas peste nivelul înregistrat în 2010 (creștere de 6 %). Între 2010 și PAR, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 8 %.
4.3. Importurile originare din țările în cauză
4.3.1. Volumul și cota de piață a importurilor originare din țările în cauză
Republica Coreea
(92)
Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza informațiilor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza informațiilor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) și a datelor furnizate de către solicitant.
(93)
Importurile din Republica Coreea în Uniune au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Volumul importurilor (tone metrice) și cota de piață
2010
2011
2012
PAR
Volumul importurilor din Republica Coreea (tone)
301
208
204
18
Indice
100
69
68
6
Cotă de piață
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indice
100
62
64
6
Sursa: Date furnizate de solicitant și provenite din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
(94)
Pe parcursul perioadei examinate, volumul importurilor originare din Republica Coreea a fost foarte scăzut comparativ cu consumul global al Uniunii. În cursul PAR, volumul a scăzut și mai mult, la 18 tone. Nivelul importurilor s-a menținut la acest nivel scăzut după instituirea măsurilor inițiale în 2002 și, astfel, se poate presupune că este rezultatul măsurilor antidumping în vigoare.
Malaysia
(95)
Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza informațiilor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza informațiilor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) și a datelor furnizate de către solicitant.
(96)
Importurile din Malaysia în Uniune au evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Volumul importurilor (tone metrice) și cota de piață
2010
2011
2012
PAR
Volumul importurilor din Malaysia (tone)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indice
100
0
1
1
Cotă de piață
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indice
100
0
1
1
Sursa: Date furnizate de solicitant și provenite din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
(97)
Pe parcursul perioadei examinate, volumul importurilor originare din Malaysia a fost foarte scăzut comparativ cu consumul global al Uniunii. Volumul cel mai ridicat (dar încă foarte scăzut) a fost importat în 2010 (19,4 tone), însă din 2010 volumul importurilor practic a stagnat. Nivelurile importurilor au fluctuat după instituirea măsurilor inițiale în 2002, însă nu au atins niciodată nivelurile de dinaintea instituirii măsurilor. De aceea, se poate presupune că nivelul foarte scăzut al importurilor după instituirea măsurilor inițiale în 2002 este rezultatul măsurilor antidumping în vigoare.
4.3.2. Prețurile importurilor din țările în cauză și subcotarea prețurilor
Republica Coreea
(98)
În cursul PAR, importurile foarte puține către Uniune realizate de societatea cooperantă care a participat la anchetă (TK Corporation) au fost semnificativ sub prețurile industriei din Uniune la nivelul CIF. Cu toate acestea, după cum se menționează în considerentul 32 de mai sus, au existat îndoieli în ceea ce privește intrarea efectivă a acestor produse pe teritoriul vamal al Uniunii.
(99)
Pe de altă parte, totalul importurilor din Coreea în Uniune este foarte scăzut - a se vedea considerentul 32 - întrucât acestea reprezintă doar 0,03 % din cota de piață a Uniunii (a se vedea tabelul 2 de mai sus). Având în vedere importurile foarte limitate din Republica Coreea în Uniune și varietatea largă a diferitelor tipuri de produse, prețurile aferente acestor importuri nu au putut fi utilizate pentru a determina subcotarea prețurilor.
(100)
De aceea, Comisia a utilizat ca indicator prețurile de export din Coreea către SUA și către alte țări, pentru a stabili care ar fi fost subcotarea dacă societățile coreene ar fi vândut la aceste prețuri către Uniune.
(101)
Întrucât exporturile pe plan mondial realizate de TK Corporation au reprezentat aproximativ 25 %-40 % din totalul exporturilor de AT din Republica Coreea, aceste vânzări au fost considerate reprezentative pentru vânzările la export coreene. Prin urmare, aceste prețuri au fost utilizate pentru efectuarea comparației. Comisia a ajustat în sens ascendent prețurile la export pentru a ține seama de taxa de import, de încărcare și de manipulare.
(102)
Astfel, s-a constatat că marja de subcotare este de 17 % pentru vânzările către SUA și de 10 % pentru vânzările la nivel mondial.
Malaysia
(103)
Nicio societate din Malaysia nu a cooperat în cadrul anchetei. Pe baza informațiilor desprinse din statisticile bazei de date prevăzute la articolul 14 alineatul (6), importurile către Uniune au fost neglijabile în cursul PAR (a se vedea tabelul 3 de mai sus). Având în vedere importurile foarte limitate din Malaysia și varietatea largă a diferitelor tipuri de produse, prețurile aferente acestor importuri nu au putut fi utilizate pentru a determina subcotarea prețurilor.
(104)
De aceea, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor utilizând aceeași metodologie ca și în cazul precedentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, și anume prin compararea prețurilor la export practicate de Malaysia pentru SUA cu prețurile la vânzare de pe piața Uniunii. Comisia a ajustat prețul la export pentru a ține seama de taxa de import, de încărcare și de manipulare.
(105)
S-a constatat că, pentru vânzările către SUA, marja de subcotare este de 34 %. De asemenea, Comisia a comparat prețurile de vânzare din Malaysia către alte țări, iar marja de subcotare pentru vânzările respective a fost de 28 %.
4.3.3. Importurile din țări terțe
(106)
Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor către Uniune din alte țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, precum și prețul mediu al acestor importuri.
Tabelul 4
Importurile din țări terțe
Țara
2010
2011
2012
PAR
Republica Populară Chineză
Volum în tone
5 618
5 867
6 844
6 589
Indice
100
104
122
117
Cotă de piață
10 %
9 %
12 %
11 %
Preț mediu
1 125
1 261
1 544
1 426
Indice
100
112
137
127
Alte țări terțe
Volum în tone
11 668
12 938
11 630
12 036
Indice
100
111
100
103
Cotă de piață
21 %
21 %
20 %
20 %
Preț mediu
2 175
2 352
2 437
2 482
Indice
100
108
112
114
Totalul pentru toate țările terțe, cu excepția țărilor în cauză
Volum în tone
17 286
18 805
18 474
18 625
Indice
100
109
107
108
Cotă de piață
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Preț mediu
1 834
2 011
2 106
2 108
Indice
100
110
115
115
Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
(107)
Cota de piață a importurilor originare din țări terțe, altele decât țările în cauză, a ajuns la 31 % din consumul total al Uniunii în cursul PAR. Cea mai mare cotă de piață este reprezentată de importurile din Republica Populară Chineză - 11 % din consumul total al Uniunii. În cursul PAR, alte importuri substanțiale au provenit din Thailanda (4 % din piața Uniunii), Vietnam (3 % din piața Uniunii) și Arabia Saudită (de la zero importuri în 2010 la o cotă de piață de 4 % în cursul PAR).
(108)
Prețurile la care aceste importuri au intrat în Uniune sunt relativ scăzute comparativ cu prețurile medii ale industriei Uniunii, îndeosebi în cazul importurilor din Republica Populară Chineză. Chiar și cu aplicarea taxelor antidumping de 58,6 % pentru importurile din Republica Populară Chineză, prețul mediu al importurilor din China este mai scăzut decât prețul intern practicat în Uniune (a se vedea tabelul 4 de mai sus).
4.4. Situația economică a industriei Uniunii
4.4.1. Observații generale
(109)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor factorilor economici cu un impact asupra situației industriei din Uniune pe durata perioadei examinate.
(110)
Pentru a analiza prejudiciul, Comisia a făcut o distincție între indicatori ai prejudiciului macroeconomici și microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în cererea de reexaminare și a statisticilor. Datele vizează toți producătorii cunoscuți din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionarele completate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Datele vizează producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion. Ambele seturi de date s-au dovedit a fi reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.
(111)
Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.
(112)
Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri. Cifrele privind indicatorii microeconomici se bazează pe date verificate provenite doar de la două societăți sau grupuri de societăți incluse în eșantion. Prin urmare, pentru păstrarea caracterului lor confidențial, aceste date sunt furnizate exclusiv sub formă de indici sau de intervale.
4.4.2. Indicatori macroeconomici
4.4.2.1. Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității
(113)
Producția totală a Uniunii, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:
Tabelul 5
Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității
2010
2011
2012
PAR
Volum de producție (în tone)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indice
100
110
116
120
Capacitate de producție (în tone)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indice
100
100,3
100,3
100,3
Rată de utilizare a capacității
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indice
100
110
116
120
Sursa: Cerere.
(114)
Volumul de producție a crescut cu 20 % pe durata perioadei examinate. Întrucât consumul Uniunii a crescut cu numai 8 % în aceeași perioadă, restul producției a fost exportat.
(115)
Rata de utilizare a capacității în cursul PAR este scăzută (32 % în cursul PAR). Capacitatea raportată prezentată în tabelul de mai sus s-a bazat, în concordanță cu practica standard a acestei industrii specifice și cu metoda utilizată în cadrul procedurilor anterioare, pe capacitatea maximă teoretică după modelul 3 schimburi/zi, 6 zile/săptămână, 48 de săptămâni/an. În realitate însă, industria funcționează doar după modelul 2 schimburi/zi, 5 zile/săptămână, 48 de săptămâni/an. Prin urmare, capacitatea raportată nu reflectă neapărat cu exactitate capacitatea reală în cursul PAR.
(116)
Rata de utilizare a capacității de producție a crescut ușor pe durata perioadei examinate. Această creștere cu 20 % reflectă creșterea volumului de producție în perioada examinată.
4.4.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(117)
Volumul de vânzări al industriei din Uniune și cota de piață au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
Tabelul 6
Volumul vânzărilor și cota de piață
2010
2011
2012
PAR
Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în tone)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indice
100
114
105
109
Cotă de piață
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indice
100
101
99
100
Sursa: Cerere.
(118)
Volumul vânzărilor pe piața Uniunii a crescut cu 14 % în 2011, comparativ cu vânzările realizate în 2010. Ulterior, volumul vânzărilor a scăzut la 41 350 de tone, reprezentând o creștere de 9 % în perioada examinată.
(119)
Pe parcursul întregii perioade examinate, cota de piață a industriei Uniunii s-a menținut mai mult sau mai puțin stabilă.
4.4.2.3. Creșterea
(120)
În paralel cu creșterea moderată a consumului Uniunii pe parcursul perioadei examinate (+ 8 %), vânzările producătorilor din Uniune au crescut cu 9 %.
4.4.2.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(121)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 7
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2010
2011
2012
PAR
Număr de angajați
1 064
1 022
979
957
Indice
100
96
92
90
Productivitate (unitate/angajat)
45
52
57
60
Indice
100
114
126
134
Sursa: Cerere.
(122)
Pe parcursul perioadei examinate, numărul angajaților a scăzut progresiv cu 10 %. Ca urmare, odată cu creșterea producției, productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 34 % între 2010 și PAR.
4.4.3. Indicatori microeconomici
4.4.3.1. Prețurile și factorii care influențează prețurile
(123)
În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:
Tabelul 8
Prețurile de vânzare în Uniune
2010
2011
2012
PAR
Preț de vânzare unitar mediu în Uniune pe piața globală (EUR/tonă)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Indice
100
100
98
94
Cost unitar de producție (EUR/tonă)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Indice
100
94
97
94
Sursa: Date verificate ale societăților incluse în eșantion.
(124)
Pe parcursul perioadei examinate, prețurile de vânzare în Uniune au scăzut cu 6 %. În vreme ce prețurile au rămas relativ stabile între 2010 și 2012, scăderea cea mai importantă a survenit între 2011 și PAR.
(125)
Având în vedere componenta importantă reprezentată de costurile fixe de producție, creșterea cu 20 % a producției în cursul PAR a generat o scădere a costului de producție unitar. Prețul de vânzare unitar mediu a scăzut în consecință.
4.4.3.2. Costurile cu forța de muncă
(126)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:
Tabelul 9
Costurile medii ale forței de muncă pe angajat
2010
2011
2012
PAR
Salarii medii pe angajat (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Indice
100
107
108
110
Sursa: Date verificate ale societăților incluse în eșantion
(127)
Pe parcursul perioadei examinate, costurile medii cu forța de muncă per angajat au cunoscut o tendință ascendentă. Între 2010 și PAR, costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 10 %.
4.4.3.3. Stocurile
(128)
Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:
Tabelul 10
Stocurile
2010
2011
2012
PAR
Stocuri finale (în tone)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Indice
100
93
104
111
Stocuri finale ca procentaj din producție
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Indice
100
79
83
87
Sursa: Date verificate ale societăților incluse în eșantion
(129)
Stocul final a scăzut mai întâi cu 7 % în 2011 comparativ cu 2010, apoi a crescut cu 11 % în cursul PAR, comparativ cu 2010. Prin comparație cu nivelul de producție, stocul final a scăzut cu 13 % între 2010 și PAR.
4.4.3.4. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(130)
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:
Tabelul 11
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor
2010
2011
2012
PAR
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indice
100
118
151
133
Flux de lichidități (în EUR) (indice)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investiții (în EUR) (indice)
100
115
112
105
Randamentul investițiilor
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indice
100
81
64
80
Sursa: Date verificate ale societăților incluse în eșantion.
(131)
Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări.
(132)
Pe parcursul perioadei examinate, industria Uniunii a suferit pierderi considerabile. În 2010, industria a înregistrat o pierdere cuprinsă între - 20 % și - 15 %. Între 2010 și PAR, pierderile au scăzut cu 33 %, însă rezultatul a rămas în continuare negativ în cursul PAR (- 14 %/- 9 %). Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. În 2010, fluxul de lichidități a fost pozitiv. Acesta a scăzut brusc în 2011, atingând valori negative, și a rămas negativ în cursul PAR.
(133)
Investițiile au urmat o tendință ascendentă. Comparativ cu 2010, acestea au crescut cu 15 % în 2011 și cu 12 % în 2012, rămânând peste nivelul din 2010 cu 5 % în cursul PAR.
(134)
Randamentul investițiilor este profitul exprimat în procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a fost de - 25 %/- 20 % în 2010, dar a scăzut apoi la aproximativ - 45 %/- 40 %, rămânând la acest nivel în cursul PAR.
4.4.3.5. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(135)
Întrucât importurile din țările în cauză au scăzut considerabil și au fost neglijabile în cursul perioadei examinate (a se vedea tabelele 2 și 3 de mai sus), amploarea marjelor de dumping nu poate fi evaluată. Cu toate acestea, având în vedere evaluarea menționată mai jos, în considerentele 136-144, industria din Uniune s-a dovedit a fi încă într-o situație fragilă și vulnerabilă.
4.5. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(136)
În Regulamentul (CE) nr. 1001/2008, Consiliul a concluzionat că măsurile antidumping introduse în 2002 care au vizat importurile produsului în cauză din Republica Coreea și din Malaysia au condus doar la o redresare parțială a industriei Uniunii. Evoluția (pozitivă) în perioada examinată în cadrul reexaminării anterioare (ianuarie 2002-iunie 2007) a indicatorilor de prejudiciu s-a datorat, într-o mare măsură, creșterii cererii în 2007 și în 2008.
(137)
După anul 2008 însă, situația industriei din Uniune s-a deteriorat substanțial (comparativ cu situația din anii 2007 și 2008). Acest fenomen a fost determinat într-o mare măsură de scăderea cererii după anul 2008.
(138)
Unii indicatori prezintă o evoluție pozitivă după 2010. De exemplu, între 2010 și PAR, producția Uniunii a crescut cu 20 %. Această creștere s-a datorat, în parte, intensificării consumului la nivelul Uniunii, care a crescut cu 8 % în aceeași perioadă. Creșterea producției s-a tradus printr-o mai bună utilizare a capacității, care a crescut cu peste 20 %. Volumul vânzărilor realizate de industria Uniunii a crescut cu 9 %, corelându-se cu intensificarea consumului Uniunii, în vreme ce cota de piață a societăților din Uniune a rămas neschimbată. Ca o consecință a reducerii numărului de angajați cu 10 %, productivitatea a crescut, de asemenea (cu 34 %).
(139)
Rata de utilizare a capacității a fost însă scăzută. Aceasta se explică parțial prin faptul că infrastructura existentă a fost planificată a fi utilizată pentru 3 schimburi/zi și 6 zile/săptămână, iar capacitatea maximă a fost calculată în consecință. În schimb, pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a funcționat în două schimburi pe zi, cinci zile pe săptămână.
(140)
Având în vedere proporția importantă a costurilor fixe în producție, industria Uniunii a suferit pierderi considerabile în perioada examinată. În pofida unei ameliorări cu 30 % a rezultatelor financiare între 2010 și PAR, pierderile au fost în continuare substanțiale în cursul PAR (pierderi cuprinse între - 14 % și - 9 %).
(141)
Aceste pierderi importante, coroborate cu fluxul de lichidități negativ, sunt indicatori importanți care demonstrează situația vulnerabilă a industriei Uniunii.
(142)
Trebuie remarcat faptul că Regulamentul (UE) nr. 78/2013, pe baza căruia au fost instituite măsurile antidumping pentru importurile produsului în cauză din Rusia și din Turcia, a constatat că industria Uniunii se află într-o situație economică prejudiciabilă și precară. Perioada examinată în cadrul procedurii respective a început în ianuarie 2008 și s-a încheiat în septembrie 2011, suprapunându-se parțial cu perioada examinată în cadrul anchetei curente (14).
(143)
Măsurile adoptate în regulamentul susmenționat par să fi avut un impact pozitiv, întrucât mai mulți indicatori de prejudiciu (de exemplu, producția, rata de utilizare a capacității, rentabilitatea, productivitatea și consumul) prezintă o tendință pozitivă. Cu toate acestea, ancheta curentă a demonstrat că industria din Uniune nu și-a revenit încă în întregime de pe urma efectelor practicilor de dumping anterioare.
(144)
Prin urmare, Comisia concluzionează că industria din Uniune se află încă într-o situație vulnerabilă și, în unele aspecte, departe de nivelul care ar fi putut fi atins dacă s-ar fi redresat pe deplin în urma prejudiciului constatat în anchetele anterioare.
5. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
5.1. Impactul volumului prevăzut de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor
(145)
În considerentul 85, Comisia a concluzionat că abrogarea măsurilor va determina, după toate probabilitățile, o reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză.
(146)
Ancheta a demonstrat că situația industriei Uniunii este vulnerabilă. Deși situația s-a redresat ușor în cursul PAR, industria Uniunii nu a realizat niciodată profituri pe parcursul perioadei examinate.
(147)
Prin urmare, orice reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză ar deteriora și mai mult situația precară în care se află industria Uniunii. Aceste importuri sunt susceptibile să preia cota de piață a industriei Uniunii pe piața Uniunii. Aceasta ar avea drept rezultat un grad mai scăzut de utilizare a capacității de către industria Uniunii, care constituie unul dintre elementele esențiale ce contribuie la rezultatele negative ale industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.
(148)
Orice reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping ar exercita o presiune și mai puternică asupra prețurilor industriei din Uniune și, astfel, ar contribui la deteriorarea și mai gravă a rezultatelor financiare ale industriei din Uniune.
(149)
De aceea, Comisia concluzionează că abrogarea măsurilor instituite împotriva Republicii Coreea și a Malaysiei ar determina, după toate probabilitățile, o reapariție a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din aceste țări, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune, asupra volumului vânzărilor și a cotei de piață, precum și o înrăutățire a situației sale economice. Prin urmare, abrogarea măsurilor împotriva Republicii Coreea și a Malaysiei ar conduce, probabil, la o reapariție a prejudiciului, din cauza deteriorării probabile a situației economice deja dificile în care s-a constatat că se află industria din Uniune.
6. INTERESUL UNIUNII
(150)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Republicii Coreea și a Malaysiei ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor, ale angrosiștilor și ale utilizatorilor.
(151)
Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(152)
În cadrul anchetei inițiale, instituirea de măsuri a fost considerată ca nefiind contrară interesului Uniunii. Deoarece prezenta anchetă constituie o reexaminare și au fost instituite măsuri din 2002, analiza permite așadar evaluarea oricărui impact negativ anormal asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(153)
Pe această bază, s-a examinat dacă, contrar concluziilor privind reapariția practicilor de dumping și probabilitatea reapariției prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu este în interesul Uniunii.
6.1. Interesul industriei din Uniune
(154)
Deși măsurile antidumping în vigoare au împiedicat importurile care fac obiectul unui dumping să intre pe piața Uniunii, industria din Uniune se află într-o situație fragilă, astfel cum s-a confirmat prin evoluțiile negative ale anumitor indicatori de prejudiciu esențiali.
(155)
În cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, este probabil ca o eventuală intrare a unor volume substanțiale de importuri originare din țările în cauză, care ar face obiectul unui dumping, să determine o reapariție a prejudiciului. Aceste intrări ar cauza probabil, printre altele, pierderea cotei de piață, scăderea prețurilor de vânzare, scăderea ratei de utilizare a capacității și, în general, o deteriorare gravă a situației financiare a industriei din Uniune.
(156)
De aceea, Comisia concluzionează că menținerea măsurilor antidumping împotriva Republicii Coreea și a Malaysiei nu ar fi contrare interesului industriei din Uniune.
6.2. Interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor
(157)
În cursul anchetei inițiale, s-a stabilit că impactul instituirii măsurilor nu este de natură să afecteze în mod grav situația importatorilor și a utilizatorilor din Uniune. La ancheta actuală nu a cooperat niciun importator sau utilizator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil aceste grupuri, se poate concluziona că menținerea măsurilor nu va afecta negativ importatorii și utilizatorii din Uniune în mod semnificativ.
6.3. Concluzie privind interesul Uniunii
(158)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase care să conducă la concluzia că instituirea de măsuri asupra importurilor de accesorii de țevărie originare din Republica Coreea și din Malaysia nu este în interesul Uniunii.
7. MĂSURI ANTIDUMPING
(159)
Din considerațiile de mai sus rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite accesorii de țevărie originare din Republica Coreea și din Malaysia ar trebui să fie menținute.
(160)
Cu toate acestea, după cum o demonstrează prezenta anchetă, situația globală a industriei din Uniune se îmbunătățește treptat, iar instituirea, în 2013, de măsuri antidumping definitive asupra importurilor din Rusia și din Turcia pentru același produs (a se vedea considerentul 5) pare să fi avut un efect pozitiv suplimentar asupra situației industriei din Uniune, astfel cum se explică în considerentul 143. În consecință, s-a evaluat că, luând în calcul analiza prejudiciului global și evoluțiile probabile ale pieței în condițiile menținerii măsurilor, o perioadă mai scurtă de cinci ani poate fi suficientă pentru industria Uniunii, astfel încât aceasta să își încheie redresarea economică și financiară.
(161)
În plus, situația industriei din Uniune și analiza prejudiciului nu pot fi evaluate numai având în vedere importurile (potențiale) ale produsului în cauză din Republica Coreea și din Malaysia - situația industriei din Uniune este afectată de alte importuri și de măsurile împotriva importurilor respective, cum ar fi, în special, măsurile menționate mai sus față de Rusia și de Turcia.
(162)
Prin urmare, se consideră că, ținând cont de circumstanțele specifice ale acestui caz, măsurile nu ar trebui extinse în mod excepțional pentru întreaga perioadă de cinci ani prevăzută în regulamentul de bază, ci ar trebui să expire în același timp cu măsurile definitive aplicate, în special, importurilor din Turcia și din Rusia. Această aliniere a duratei măsurilor ar permite, de asemenea, o examinare cuprinzătoare și coerentă a efectelor eventualelor practici de dumping asupra industriei din Uniune, în cazul în care o astfel de reexaminare ar fi necesară în viitor.
(163)
Aceste măsuri aplicate în prezent importurilor de AT din Rusia și din Turcia urmează să expire la 29 ianuarie 2018. Așadar, măsurile antidumping definitive împotriva importurilor de AT originare din Coreea și din Malaysia ar trebui aliniate în consecință și ar trebui, prin urmare, să expire la aceeași dată.
(164)
Comitetul de apărare a industriei de accesorii din oțel sudate cap la cap al Uniunii Europene este de acord că data de expirare propusă ar permite o procedură de revizuire comună în viitor, în cazul în care aceasta ar fi solicitată și, prin urmare, o analiză cuprinzătoare a dumpingului și a prejudiciului pentru importurile provenite din mai multe țări. Comitetul a susținut, cu toate acestea, că, după perioada anchetei de reexaminare (PAR), totalul importurilor provenite din toate țările pentru produsul în cauză a crescut semnificativ, în timp ce prețul mediu al acestor importuri a scăzut drastic. Această evoluție posterioară PAR a fi condus la o înrăutățire a situației industriei din Uniune și, prin urmare, nu mai sunt întrunite condițiile pentru instituirea de măsuri antidumping definitive pentru o perioadă de mai puțin de cinci ani.
(165)
Comisia observă că pretinsa evoluție posterioară PAR (și anume creșterea importurilor la prețuri reduse) se bazează pe datele Eurostat disponibile publicului, care includ tipuri de produse ce nu fac obiectul anchetei actuale. Statisticile de import posterioare PAR aflate la dispoziția Comisiei și care se referă doar la produsul în cauză arată, totuși, că importurile au scăzut cu 10-15 % în perioada posterioară PAR, deși prețul mediu al acestor importuri a scăzut și el (cu 15-20 %). Comisia consideră că evoluția posterioară PAR a importurilor produsului în cauză, în lipsa oricărui alt element de probă justificativ cu privire la situația industriei din Uniune, nu anulează concluziile Comisiei în ceea ce privește perioada adecvată pentru instituirea unor măsuri antidumping definitive (a se vedea considerentele 160-163). Prin urmare, afirmația este respinsă.
(166)
În consecință și având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la probabilitatea de reapariție a dumpingului și a prejudiciului, rezultă că măsurile antidumping în vigoare aplicabile importurilor de accesorii de țevărie originare din Republica Coreea și din Malaysia, menținute prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2008, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 363/2010, ar trebui menținute până la 29 ianuarie 2018.
(167)
Comitetul stabilit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a prezentat un aviz,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de accesorii de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și accesoriile filetate), din fier sau oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), având diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru sudarea cap la cap sau în alte scopuri, încadrate în prezent la codurile NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 și ex 7307 99 80 (codurile TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 și 7307998098) și originare din Republica Coreea și din Malaysia.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos este următorul:
Țara
Societatea comercială
Nivelul taxei (%)
Coduri TARIC
Malaysia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Toate celelalte societăți
75,0
A999
Republica Coreea
Toate societățile
44,0
-
(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Expiră la 29 ianuarie 2018.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 2 decembrie 2014.