NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012
ze dne 14. listopadu 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.
(7)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.
(8)
Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.
(9)
Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
(10)
Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.
(11)
Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.
(12)
Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR
c)
vyvážející výrobci v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
vyvážející výrobce v Indonésii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené království
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie
(14)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie
3. Období šetření a posuzované období
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.
(17)
Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.
(18)
Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.
2. Obdobný výrobek
(19)
Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).
(20)
Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.
(21)
Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.
(22)
Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.
(23)
Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.
(24)
Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.
(25)
O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.
(26)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.
(27)
Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.
(28)
Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(30)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
3. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(33)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(34)
Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(36)
Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.
(38)
Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.
(39)
Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.
(40)
Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.
(41)
Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).
(42)
Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.
(43)
Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.
1.2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(45)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2.
vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;
3.
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a
5.
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(46)
Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.
1.3. Srovnatelná země
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(48)
V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(49)
K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.
(50)
Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.
(51)
Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.
(52)
Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.
(53)
Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(54)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.
(55)
Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(56)
Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(57)
U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(58)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(59)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.
(60)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(61)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(62)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(63)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
1.5. Vývozní cena
(64)
Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
1.6. Srovnání
(65)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(66)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(67)
Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7. Dumpingová rozpětí
(68)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(69)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(71)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.
(73)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(74)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.
(76)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(77)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(78)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(79)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(80)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(81)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(82)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(83)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2. Vývozní cena
(84)
Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
2.3. Srovnání
(85)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(86)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(87)
Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
2.4. Dumpingová rozpětí
a) Thajsko
(88)
U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(89)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(90)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všechny ostatní společnosti
50,7 %
b) Indonésie
(91)
U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(93)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všechny ostatní společnosti
11,0 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(94)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(95)
Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
3. Spotřeba v Unii
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.
(97)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(98)
Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(99)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).
(100)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).
(101)
V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.
(102)
Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.
(103)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.
(104)
Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.
(105)
S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.
4.2. Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(106)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Dvě dotčené země
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zjištění v rámci šetření
(107)
Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Dvě dotčené země
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4.3. Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení
a) Vývoj cen
(108)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.
Dovozní ceny (v EUR/t)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Dvě dotčené země
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podbízení
(109)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.
(110)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(112)
Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.
Objem výroby v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(113)
Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(114)
Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.
Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Využití výrobní kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
5.2. Stav zásob
(115)
Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.
Zásoby (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
91
75
77
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(117)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(118)
Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.
Průměrná cena za tunu v Unii
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
103
103
104
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.5. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(119)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.
(120)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.
Ziskovost a návratnost investic
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost (index)
100
8
38
37
Návratnost investic (index)
100
1
36
40
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(121)
Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.
Peněžní tok (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
55
58
36
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.6. Růst
(122)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.
5.7. Investice a schopnost získávat kapitál
(123)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Čisté investice (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
65
41
76
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(124)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.
5.8. Schopnost získat kapitál
(125)
Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.
5.9. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(126)
Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
75
67
64
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(127)
Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.
Produktivita (t/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
81
87
91
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(128)
Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.
Mzdové náklady (EUR/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
106
112
112
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.10. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5.11. Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(130)
Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
6. Závěr ohledně újmy
(131)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(132)
Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).
(133)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(134)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(135)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.
(137)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z dalších třetích zemí
(138)
I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.
(139)
Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Brazílie
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatní země
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Celkem
10,5 %
1 074,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(142)
Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.
Objem prodeje vývozu (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje vývozu
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(144)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.
(145)
Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.
(146)
Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.
3.4. Strukturální problémy výrobců Unie
(147)
Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.
(148)
Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.
(149)
Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.
(150)
Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(151)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(152)
Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
(153)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(154)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
2. Výrobní odvětví Unie
(155)
Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(156)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(157)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(158)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Dovozci
(159)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
4. Uživatelé
(160)
Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.
(161)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(162)
Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.
(163)
Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.
H. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(165)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.
(166)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(167)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.
(168)
V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.
(169)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.
(170)
Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.
2. Prozatímní opatření
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(172)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(173)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(174)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
(175)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(176)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(177)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(178)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(179)
Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(180)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
B 999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1071/2012 AL COMISIEI
din 14 noiembrie 2012
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 16 februarie 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), din Thailanda și din Indonezia (denumite în continuare „țările în cauză”).
(2)
Procedura a fost deschisă ca urmare a unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2012 de către Comitetul de protecție pentru accesoriile turnate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, al Uniunii Europene (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă (denumite în continuare „accesoriile filetate maleabile”). Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat în mod oficial reclamantul, producătorii din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii neafiliați, utilizatorii și reprezentanții țărilor exportatoare cu privire la deschiderea anchetei. Comisia a informat, de asemenea, producătorii din Argentina, care a fost considerată ca o posibilă țară analogă. Părților interesate le-a fost acordată posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere în scris și de a cere să fie audiate în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(4)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(5)
Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, de importatori neafiliați și de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. În scopul de a permite Comisiei să decidă dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din RPC, producătorii din Uniune și importatorii neafiliați au fost invitați să se facă cunoscuți Comisiei și să îi transmită, astfel cum este specificat în avizul de deschidere, informații de bază cu privire la activitățile lor în legătură cu accesoriile filetate maleabile (conform secțiunii B de mai jos) pentru perioada cuprinsă între 1.1.2011 și 31.12.2011. Nu a fost avută în vedere eșantionarea producătorilor-exportatori din celelalte două țări în cauză, Thailanda și Indonezia.
(6)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori din RPC cunoscuți a fi interesați și autorităților chineze. Două societăți au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază și patru societăți au solicitat TI, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(7)
Comisia a comunicat în mod oficial constatările referitoare la TEP producătorilor-exportatori vizați din RPC, autorităților chineze și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere, în scris.
(8)
În cea ce privește producătorii din Uniune și după cum se explică în considerentul 29 de mai jos, șase producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de trei producători din Uniune, pe baza volumului lor de vânzări.
(9)
După cum se explică în considerentul 31 de mai jos, 33 de producători neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la aceste părți, Comisia a selectat un eșantion de nouă importatori care au cel mai mare volum de importuri în Uniune și care sunt localizați geografic în Uniune. Întrucât un importator nu a transmis răspuns la chestionar, eșantionul final a fost alcătuit din ceilalți opt importatori.
(10)
După cum se explică în considerentul 30 de mai jos, 12 producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la aceste părți, Comisia a selectat un eșantion format din trei producători-exportatori din RPC care au cel mai mare volum de exporturi către Uniune.
(11)
Comisia a trimis chestionare către cei trei producători din Uniune incluși în eșantion, cei trei producători-exportatori chinezi incluși în eșantion, trei producători-exportatori thailandezi, trei producători-exportatori din Indonezia, nouă importatori neafiliați incluși în eșantion și către șapte utilizatori.
(12)
S-au primit răspunsuri la chestionar de la trei producători din Uniune incluși în eșantion, trei producători-exportatori chinezi, doi producători-exportatori thailandezi, un producător-exportator din Indonezia și de la opt importatori neafiliați. Niciunul dintre utilizatori nu a trimis un răspuns la chestionar.
(13)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producătorii din Uniune
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spania
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgaria
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austria
(b)
Producătorii-exportatori din RPC
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, RPC
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, RPC
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, RPC
(c)
Producătorii-exportatori din Thailanda
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thailanda;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thailanda
(d)
Producătorul-exportator din Indonezia
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonezia
(e)
Producătorii neafiliați din Uniune
-
Crane Limited, Ipswich, Regatul Unit
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Germania
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Germania
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Țările de Jos
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italia
(14)
Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC cărora era posibil să nu li se acorde TEP, s-a efectuat o verificare pentru stabilirea valorii normale pe baza datelor din India, în calitate de țară analogă, la sediul următoarei societăți:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, India
3. Perioada de anchetă și perioada examinată
(15)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1.1.2011 și 31.12.2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând din 2008 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(16)
Produsul în cauză, astfel cum este descris în avizul de deschidere, constă în accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă (denumite în continuare „produsul în cauză”), încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10.
(17)
Principalele materii prime sunt: deșeuri metalice, cocs/energie electrică, nisip (pentru turnare) și zinc (pentru galvanizare). Prima etapă a procesului de fabricație este topirea deșeurilor metalice în cubilouri. Aceasta este urmată de procesul de turnare și modelare a diferitelor forme de turnare care sunt apoi separate în bucăți distincte. Produsele trebuie să treacă printr-un proces de recoacere de lungă durată pentru a se garanta că sunt suficient de maleabile pentru a fi utilizate în cazurile în care, de exemplu, este necesară rezistența la șocuri și la vibrații și suportarea schimbărilor rapide de temperatură. Ulterior, accesoriile pot fi galvanizate, dacă este necesar. Apoi are loc filetarea produselor.
(18)
Accesoriile maleabile filetate sunt folosite pentru racordarea a două sau mai multe țevi sau tuburi, conectarea unei țevi la un aparat, schimbarea direcției unui debit fluid sau pentru închiderea unei țevi. Accesoriile filetate maleabile sunt utilizate, în principal, în sistemele pentru gaze, apă și de încălzire din clădirile rezidențiale și nerezidențiale. Acestea sunt utilizate, de asemenea, în sistemele de conducte ale rafinăriilor petroliere. Accesoriile maleabile sunt disponibile în multe configurații, cele mai frecvente dintre acestea fiind coturile la 90 de grade, teurile, racordurile, crucile și reducțiile. Acestea sunt produse atât în formă negalvanizată, cât și în formă galvanizată.
2. Produsul similar
(19)
S-a constatat că produsul în cauză și produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC, Thailanda și Indonezia și pe piața internă a Indiei, care a servit drept țară analogă, precum și produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, cu titlu provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază (fiind denumite în continuare „produsul similar”).
(20)
Mai multe cereri au fost depuse în ceea ce privește definiția produsului, în cea mai mare parte de către importatori, dar și de către autoritățile unui stat membru. Cererile sunt analizate individual în cele ce urmează.
(21)
Un importator a susținut că „accesoriile electro-galvanizate” ar trebui să fie excluse din definiția accesoriilor filetate maleabile. Acesta afirmă că producția de accesorii electro-galvanizate necesită etape de producție suplimentare după filetare, cum ar fi spălarea și o galvanizare electrică suplimentară. Aceasta conferă, conform afirmațiilor respective, o serie de îmbunătățiri calitative și de avantaje față de accesoriile obișnuite. Cu toate acestea, este clar faptul că accesoriile electro-galvanizate sunt complet interschimbabile cu accesoriile obișnuite și, prin urmare, au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază. Acestea sunt, prin urmare, considerate a fi produsul în cauză.
(22)
Același importator importă componente de fitinguri de compresie, pe care le asamblează cu alte piese obținând, astfel, fitinguri de compresie finite. S-a întrebat dacă componentele de fitinguri de compresie se încadrează în definiția produsului în cauză. Cu toate că aceste componente arată ca accesoriile și sunt filetate, ele nu pot fi folosite în mod direct pentru a racorda țevi, ci trebuie să fie asamblate înainte ca fitingul asamblat să poată racorda țevile. Deși sunt mai costisitoare, acestea sunt interschimbabile cu alte accesorii filetate, întrucât sunt utilizate și pentru a racorda țevi și tuburi, cu toate că această utilizare este, în principal, în scopul reparării mai degrabă decât pentru instalații noi. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că fitingurile de compresie și componentele acestora se încadrează în definiția produsului în cauză.
(23)
Unele părți au susținut că accesoriile maleabile fabricate și vândute de producătorii din Uniune nu ar putea fi considerate comparabile cu cele produse și exportate în Uniune de către țările exportatoare în cauză pe motiv că tipul de material folosit pentru accesoriile produse în Uniune este, în general, fonta cu inimă albă, în timp ce materialul utilizat pentru accesoriile exportate este fonta maleabilă cu inimă neagră.
(24)
Astfel cum s-a concluzionat deja în Regulamentul (CE) nr. 1784/2000 al Consiliului (3) referitor la același produs, ancheta a arătat, în mod provizoriu, că nu există nicio diferență din punct de vedere al percepției pieței între accesoriile din fontă cu inimă albă și cele din fontă cu inimă neagră întrucât, în toate privințele, în afara conținutului de carbon, au caracteristici foarte asemănătoare, aceleași utilizări finale și sunt, prin urmare, interschimbabile. Acest lucru a fost confirmat de faptul că importatorii/comercianții care achiziționează atât accesorii din fontă maleabilă cu inimă neagră din țările în cauză, cât și accesorii din fontă maleabilă cu inimă albă fabricate de industria din Uniune, le vând utilizatorilor fără a face distincție între cele două tipuri de material. În ceea ce privește utilizatorii produsului în cauză, ancheta a confirmat ca aceștia nu fac diferența, într-un grad semnificativ, între accesoriile din fontă cu inimă albă și cele din fontă cu inimă neagră.
(25)
Aceeași concluzie este sugerată, de asemenea, de faptul că atât accesoriile din fontă cu inimă albă, cât și cele din fontă cu inimă neagră sunt incluse în standardul european EN 10242 și în standardul internațional ISO 49, care precizează cerințele pentru proiectarea și performanța accesoriilor maleabile. În ceea ce privește, în special, tipul de material utilizat, sunt admise atât fonta cu inimă albă, cât și cea cu inimă neagră.
(26)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că accesoriile din fontă maleabilă cu inimă albă fabricate și vândute de către o parte a producătorilor din Uniune ar trebui să fie considerate ca fiind produsul similar accesoriilor din fontă maleabilă cu inimă neagră fabricate și exportate în Uniune de către țările exportatoare în cauză.
(27)
Un importator importă cantități limitate de accesorii nefinisate care nu sunt filetate. Filetarea este efectuată, ulterior, de către importator. Întrucât bunurile importate sunt nefiletate, acestea nu sunt considerate ca fiind produsul în cauză.
(28)
Autoritățile unuia dintre statele membre au subliniat faptul că, în conformitate cu notele explicative pentru Nomenclatura combinată (4), termenul „maleabil” se referă inclusiv la fonta cu grafit sferoidal (identică cu fonta ductilă). Deși nicio parte interesată nu a raportat în cursul PA vânzări de accesorii filetate din fontă ductilă, există dovezi că aceste vânzări au fost posibile. Întrucât aceste accesorii au aceleași caracteristici fizice de bază ca și accesoriile filetate maleabile care au făcut obiectul anchetei, se consideră adecvat să se precizeze că produsele din fontă ductilă se încadrează în domeniul de aplicare al procedurii și al măsurilor.
C. EȘANTIONAREA
1. Alcătuirea eșantionului de producători din Uniune
(29)
În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ al vânzărilor de accesorii filetate maleabile către clienți neafiliați din Uniune care poate fi examinat în mod rezonabil pe parcursul perioadei disponibile. Eșantionul selecționat este format din trei producători din două grupuri de societăți care reprezintă 81 % din vânzările de accesorii maleabile filetate către clienți neafiliați din Uniune, selectați din șase producători din Uniune despre care se știe că produc produsul similar. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați toți producătorii din Uniune și reclamantul, iar toate părțile interesate au fost invitate să prezinte observații asupra eșantionului propus. Nu s-a transmis nicio observație cu privire la selectarea eșantionului.
2. Alcătuirea eșantionului de producători-exportatori din RPC
(30)
În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi care putea fi anchetat în mod rezonabil, ținând cont de timpul disponibil. Doisprezece producători-exportatori reprezentând 51 % din exporturile chineze către Uniune în cursul PA au prezentat informațiile referitoare la eșantionare solicitate în anexa A la avizul de deschidere. Eșantionul selectat constă în trei societăți, care reprezintă 88 % din volumul de exporturi al părților cooperante din RPC către Uniune. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați toți producătorii-exportatori în cauză și autoritățile chineze. Nu s-a transmis nicio observație cu privire la selectarea eșantionului.
3. Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați
(31)
În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de importuri în Uniune, precum și pe localizarea geografică a întreprinderilor, care poate fi examinat în mod rezonabil pe parcursul perioadei disponibile. Un total de 33 de importatori neafiliați au prezentat informațiile referitoare la eșantionare solicitate în anexa B la avizul de deschidere. Eșantionul inițial selectat este format din șase importatori din cinci state membre, reprezentând 59 % din importurile de accesorii maleabile filetate efectuate de importatorii din Uniune care au cooperat la anchetă. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați toți importatorii. Ca urmare a observațiilor, alte trei societăți au fost adăugate în eșantion, rezultând un eșantion final format din nouă importatori din șase state membre, reprezentând 67 % din importurile de accesorii filetate maleabile efectuate de importatorii din Uniune care au cooperat la anchetă. Nu au fost primite alte observații privind eșantionul mărit. Întrucât un importator nu a transmis răspuns la chestionar, eșantionul final a fost alcătuit din ceilalți opt importatori.
D. DUMPINGUL
1. Republica Populară Chineză
1.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu articolul 2 alineatele (1) - (6) în cazul producătorilor despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(33)
Pe scurt și numai în scopul facilitării referirilor, aceste criterii sunt descrise în continuare:
1.
deciziile economice se adoptă ca răspuns la condițiile pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
2.
societățile dispun de un set clar de documente contabile de bază care fac obiectul unui audit independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate cazurile;
3.
nu există denaturări semnificative preluate de la sistemul anterior de economie planificată;
4.
legislația privind falimentul și proprietatea asigură securitatea juridică și stabilitatea și
5.
operațiunile de schimb valutar se desfășoară la cursul de schimb al pieței.
(34)
Doi producători-exportatori au solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere TEP în termenul prevăzut.
(35)
Comisia a adunat toate informațiile considerate necesare și a verificat toate informațiile furnizate în cererile de acordare a TEP la sediile societăților în cauză.
(36)
Verificarea a stabilit că niciunul dintre cei doi producători-exportatori care solicită TEP nu îndeplinesc cerințele criteriilor prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(37)
Conturile auditate ale celor doi exportatori nu erau conforme cu standardele internaționale de contabilitate, iar conturile auditate ale unuia dintre ei erau chiar incomplete, întrucât nu includeau situația fluxurilor de numerar. Prin urmare, este evident că aceștia nu respectă criteriul 2.
(38)
Un exportator nu a putut demonstra că capitalul acordat în cursul privatizării sale a fost evaluat în mod corespunzător, în timp ce al doilea exportator a beneficiat de ajutoare de stat, în principal sub forma aplicării unei rate preferențiale a impozitului pe venit. Prin urmare, aceștia nu respectă criteriul 3.
(39)
O societate care a solicitat TEP a prezentat observații cu privire la informațiile comunicate. Ea nu a contestat aceste informații, dar a semnalat trei aspecte principale în observațiile sale.
(40)
În primul rând, aceasta a afirmat că decizia referitoare la determinarea TEP este ilegală, întrucât aceasta a fost adoptată cu aproape două luni după termenul legal. În această privință, trebuie să se menționeze, de asemenea, că această întârziere s-a datorat în principal faptului că o verificare a TEP nu a putut avea loc mai devreme, întrucât exportatorii chinezi nu erau disponibili la momentul respectiv. Ar trebui subliniat faptul că momentul determinării nu a avut niciun impact asupra deciziei finale.
(41)
În al doilea rând, s-a susținut că neconformitatea cu conturile auditate se bazează exclusiv pe motive formale. În plus, s-a afirmat că „o practică contabilă, care nu este pe deplin în conformitate, din punct de vedere formal, cu IAS nu constituie o încălcare a celui de-al doilea criteriu de acordare a TEP atât timp cât aceasta nu a afectat rezultatele financiare ale societății.” În acest sens, trebuie observat faptul că criteriul 2 nu face nicio trimitere la rezultatele financiare ale societății. Prin urmare, afirmația nu este justificată. Criteriul relevant, „documente contabile care fac obiectul unui audit independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate”, este, într-adevăr, o cerință formală. Cu toate acestea, este important de menționat că toate încălcările au avut un caracter semnificativ, fie datorită importanței sumelor implicate, fie din pricina gravității încălcării (și anume, nu s-a efectuat o analiză obligatorie).
(42)
În cele din urmă, s-a afirmat că avantajele de care s-a beneficiat sub forma unei rate preferențiale a impozitului pe venit nu au mai fost utilizate, în trecut, drept motiv de refuz al acordării TEP. În acest sens, se observă că fiecare caz este evaluat în funcție de propriile sale date În temeiul criteriului 3 pentru acordarea TEP se evaluează dacă exportatorii chinezi fac obiectul unor distorsiuni semnificative reportate din sistemul precedent de economie planificată. Aceasta este situația în cazul de față în ceea ce privește ajutoarele de stat, care au fost acordate, în principal, sub forma unei rate preferențiale a impozitului pe venit. Observațiile generale de tipul celor prezentate de exportatorul chinez nu sunt, prin urmare, motivate suficient.
(43)
În concluzie, nu s-a dovedit că vreunul dintre producătorii-exportatori îndeplinește criteriile 2 și 3. Prin urmare, TEP nu poate fi acordat acestor societăți.
1.2. Tratamentul individual
(44)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(45)
Pe scurt și numai în scopul facilitării referirilor, aceste criterii sunt descrise în continuare:
1.
în cazul unor societăți comerciale controlate total sau parțial de străini sau în cazul unor întreprinderi comune, exportatorii pot să repatrieze capitalurile și profiturile;
2.
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
3.
majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie demonstrat că, în pofida neîndeplinirii acestor condiții, societatea este suficient de independentă față de intervenția statului;
4.
operațiunile de schimb valutar sunt efectuate la cursul de schimb al pieței; și
5.
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii individuali beneficiază de niveluri diferite ale taxei.
(46)
Producătorii-exportatori care nu au îndeplinit criteriile pentru acordarea TEP, precum și al treilea producător inclus în eșantion au solicitat acordarea TI. Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit, cu titlu provizoriu, că toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au îndeplinit cerințele prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, prin urmare, li se poate acorda TI.
1.3. Țară analogă
(47)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP se stabilește pe baza prețului sau a valorii construite dintr-o țară terță cu economie de piață („țară analogă”).
(48)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Argentina ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și a invitat toate părțile interesate să își prezinte observațiile în această privință.
(49)
Câțiva exportatori și importatori au transmis observații cu privire la alegerea țării analoge, argumentând că Argentina nu ar fi o țară analogă adecvată, în principal din cauza nivelului scăzut de concurență pe piața națională și, în consecință, din cauza nivelului ridicat al prețurilor practicate pe piața internă a Argentinei. Într-adevăr, există indicii conform cărora piața argentiniană ar fi, în mare măsură, împărțită între trei producători interni. În conformitate cu statisticile argentiniene, importurile pe piața argentiniană sunt neglijabile, întrucât cei mai mari furnizori străini - în mod tradițional, Brazilia și China - fac obiectul unor taxe antidumping ridicate.
(50)
Aceiași exportatori și importatori au propus Thailanda, India și Indonezia ca țări analoge mai adecvate. Ținând cont de observațiile părților interesate, s-a solicitat cooperarea producătorilor din India și din Argentina și, în cele din urmă, un producător argentinian și unul indian au acceptat să coopereze.
(51)
O analiză a acestor răspunsuri a arătat că prețurile de pe piața internă comunicate de singurul producător argentinian care a cooperat la anchetă erau, într-adevăr, foarte ridicate, cu mult mai ridicate decât prețurile de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și decât prețul lor neprejudiciabil.
(52)
Pe de altă parte, s-a dovedit că piața indiană este foarte competitivă, cu un număr estimativ de 300 de producători. Ca urmare, prețurile de pe piața internă comunicate de exportatorul indian care a cooperat la anchetă pot fi considerate rezonabile.
(53)
Thailanda și Indonezia sunt implicate în aceeași anchetă, dar un număr foarte limitat de producători își desfășoară activitatea în ambele țări, motiv pentru care piețele lor interne sunt mai puțin competitive în comparație cu India. Prin urmare, se concluzionează cu titlu provizoriu că India reprezintă o țară analogă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
1.4. Valoarea normală
(54)
Întrucât niciunui exportator chinez inclus în eșantion nu i s-a acordat TEP, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, folosind India ca țară terță cu economie de piață analogă.
(55)
S-a stabilit mai întâi, pentru fiecare producător-exportator în cauză, dacă vânzările interne totale de accesorii filetate maleabile ale producătorului din țara analogă au fost reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune practicate de fiecare producător-exportator în cursul PA. În cazul a doi dintre cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, vânzările interne respective erau, într-adevăr, reprezentative.
(56)
În consecință, au fost identificate tipurile de produs vândute pe piața internă de către societățile producătoare din țara analogă cu vânzări interne reprezentative per ansamblu, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile de produs vândute la export către Uniune.
(57)
Pentru fiecare tip de produs vândut de producătorul din țara analogă pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este direct comparabil cu tipul de accesorii filetate maleabile vândut la export către Uniune de către producătorii-exportatori, s-a stabilit dacă vânzările interne au fost suficient de reprezentative. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul acelui tip de produs vândut pe piața internă clienților neafiliați în cursul PA a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune de producătorul-exportator.
(58)
Ulterior, Comisia a examinat, pentru producătorul din țara analogă, dacă fiecare tip de produs similar vândut pe piața internă în cantități reprezentative ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale. Pentru aceasta, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți pe piața internă s-a stabilit, pentru fiecare tip de produs, pe durata perioadei de anchetă.
(59)
În cazul în care volumul vânzărilor unui tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor tipului respectiv de produs și atunci când prețul de vânzare mediu ponderat al acelui tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț a fost calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale tipului respectiv de produs, realizate în cursul PA.
(60)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.
(61)
În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(62)
Pentru vânzările tipurilor de produs care nu au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, s-a utilizat o valoare normală calculată.
(63)
Pentru a calcula valoarea normală, media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale suportate, precum și profitul mediu ponderat realizat de către unicul producător din țara analogă care a cooperat la anchetă din vânzările interne ale produsului similar în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în cursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la propriul său cost mediu de producție în cursul perioadei de anchetă. Pentru tipurile de produs vândute în cantități nereprezentative pe piața internă, profitul mediu ponderat și costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate în cadrul unor operațiuni comerciale normale pentru aceste vânzări nereprezentative au fost utilizate pentru a calcula valoarea normală. După caz, costurile de producție și costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale au fost ajustate înainte de a fi folosite în cadrul testului privind operațiunile comerciale normale și pentru a determina valorile normale.
1.5. Prețul de export
(64)
Având în vedere faptul că producătorilor incluși în eșantion li s-a acordat TI și întrucât aceștia realizau vânzări la export ale produsului în cauză către Uniune direct către clienți independenți din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
1.6. Comparația
(65)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
(66)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(67)
Au fost efectuate ajustări adecvate în funcție de caracteristicile fizice, impozitele indirecte, costurile de transport, de asigurare, de manipulare și de încărcare, precum și în funcție de costurile auxiliare, de ambalare și de credit, de comisioanele și de taxele bancare, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.
1.7. Marje de dumping
(68)
Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar stabilită pentru țara analogă s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(69)
Din aceste motive, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat, neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Respectiva marjă a fost determinată pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.
(71)
Pe această bază, marja de dumping calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion s-a stabilit cu titlu provizoriu la 42,3 %.
(72)
În ceea ce privește toți ceilalți producători-exportatori din RPC, marjele de dumping au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu statisticile Eurostat echivalente privind importurile.
(73)
Întrucât producătorii-exportatori cooperanți realizau mai mult de 50 % din exporturile chineze totale către Uniune și întrucât industria poate fi considerată fragmentată din cauza numărului mare de producători-exportatori din RPC, nivelul de cooperare poate fi considerat ca fiind important. Întrucât nu exista niciun motiv pentru a considera că vreun producător-exportator s-a abținut în mod deliberat de la cooperare, marja reziduală de dumping a fost stabilită la nivelul societății incluse în eșantion care a avut marja de dumping cea mai ridicată. Această procedură a fost considerată adecvată deoarece nu au existat indicii potrivit cărora societățile necooperante ar fi practicat dumpingul la un nivel mai scăzut și în scopul de a asigura eficacitatea oricărei măsuri.
(74)
Din aceste motive, marjele de dumping medii ponderate provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Alte societăți cooperante
42,3 %
Toate celelalte societăți
67,8 %
2. Thailanda și Indonezia
2.1. Valoarea normală
(75)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit în primul rând, pentru fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți, dacă vânzările totale interne de produs similar ale acestora sunt reprezentative, mai precis dacă volumul total al vânzărilor respective reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs în cauză către Uniune. Ancheta a stabilit faptul că vânzările interne de produs similar au fost reprezentative pentru toți producătorii-exportatori cooperanți din Thailanda și din Indonezia.
(76)
Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societățile cu vânzări interne reprezentative per ansamblu, care erau identice sau foarte asemănătoare cu tipurile vândute la export către Uniune.
(77)
Pentru fiecare tip de produs similar vândut pe piața lor internă de producătorii-exportatori și care este considerat a fi comparabil cu tipul de produs în cauză vândut la export către Uniune, s-a stabilit dacă vânzările interne erau suficient de reprezentative, în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune.
(78)
Ulterior, Comisia a examinat ulterior dacă fiecare tip de produs similar comercializat pe piața internă în cantități reprezentative ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți de pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.
(79)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și în cazul în care prețul de vânzare mediu ponderat a fost egal sau mai mare decât costul unitar, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, s-a calculat ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare interne pentru tipul vizat.
(80)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile ale unui tip de produs a reprezentat maximum 80 % din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat al tipului respectiv de produs a fost mai mic decât costul unitar, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale tipului de produs respectiv.
(81)
În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(82)
Pentru vânzările tipurilor de produs care nu au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, s-a utilizat o valoare normală calculată.
(83)
Pentru a calcula valoarea normală, media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale suportate, precum și profitul mediu ponderat realizat de către producătorii-exportatori cooperanți din țara analogă din vânzările interne ale produsului similar în cadrul unor operațiuni comerciale normale în cursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la propriul lor cost mediu de producție în cursul perioadei de anchetă. Pentru tipurile de produs vândute în cantități nereprezentative pe piața internă, profitul mediu ponderat, costurile de vânzare și cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate în cadrul unor operațiuni comerciale normale pentru aceste vânzări nereprezentative au fost utilizate pentru a calcula valoarea normală.
2.2. Prețul de export
(84)
Întrucât toate exporturile produsului în cauză efectuate de exportatorii indonezieni și thailandezi cooperanți au fost efectuate către clienți independenți din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
2.3. Comparația
(85)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
(86)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(87)
Au fost efectuate ajustări adecvate în funcție de nivelul de comercializare, costurile de transport, de asigurare, de manipulare și de încărcare, precum și în funcție de costurile auxiliare, de ambalare, de credit, comisioanele și taxele bancare în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.
2.4. Marje de dumping
(a) Thailanda
(88)
Pentru cele două societăți care au cooperat din Thailanda, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(89)
Având în vedere faptul că nivelul de cooperare a fost considerat ridicat (volumul exporturilor celor două societăți din Thailanda care au cooperat la anchetă a reprezentat mai mult de 80 % din exporturile thailandeze totale către Uniune în cursul perioadei de anchetă), marja de dumping pentru toți ceilalți producători-exportatori din Thailanda a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate marje de dumping ale celor două societăți care au cooperat.
(90)
Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii pentru societățile thailandeze, exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Toate celelalte societăți
50,7 %
(b) Indonezia
(91)
Pentru singura societate care a cooperat la anchetă, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs similar s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(92)
Având în vedere faptul că nivelul de cooperare a fost considerat ridicat (volumul exporturilor efectuate de singura societate din Indonezia care a cooperat la anchetă reprezenta mai mult de 80 % din totalul exporturilor indoneziene către Uniune în timpul perioadei de anchetă), marja de dumping pentru toți ceilalți producători-exportatori indonezieni a fost stabilită la același nivel cu cel al marjei stabilite pentru societatea care a cooperat.
(93)
Din aceste motive, marjele de dumping medii ponderate provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Toate celelalte societăți
11,0 %
E. PREJUDICIUL
1. Producția din Uniune
(94)
În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către șase producători din Uniune. După cum s-a indicat în considerentul 29 de mai sus, în eșantion au fost incluse două grupuri de producători din Uniune, compuse din trei producători din Uniune reprezentând peste 81 % din producția totală de produs similar a Uniunii.
2. Definiția industriei din Uniune
(95)
În sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, toți cei șase producători existenți în Uniune care au fabricat produsul similar în cursul PA constituie industria din Uniune și, prin urmare, vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
3. Consumul la nivelul Uniunii
(96)
Consumul la nivelul Uniunii a fost determinat pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii și a volumului importurilor raportat de Eurostat, astfel cum a fost ajustat în funcție de concluziile anchetei.
(97)
Consumul la nivelul Uniunii a scăzut semnificativ cu 21 % între 2008 și 2009, crescând ulterior cu 12 puncte procentuale, până la un nivel de 9 %, față de consumul de la începutul perioadei examinate.
Consumul la nivelul Uniunii (tone)
2008
2009
2010
PA
Consumul la nivelul Uniunii
72 231
57 398
59 190
65 460
Indice
100
79
82
91
Sursa:
datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar
4. Importurile originare din țările în cauză
4.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor din țările în cauză
(98)
Comisia a examinat dacă importurile de accesorii filetate maleabile originare din țările în cauză ar trebui să fie evaluate cumulativ în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(99)
Marja de dumping stabilită în raport cu importurile provenite din fiecare din țările în cauză este superioară pragului de minimis definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază (a se vedea considerentele 74, 90 și 93 de mai sus).
(100)
În ceea ce privește volumul importurilor din Indonezia care fac obiectul unui dumping, s-a constatat că acestea reprezentau doar aproximativ 2,5 % din totalul importurilor de produs similar efectuate în Uniune pe parcursul PA. Prin urmare, acestea nu pot fi considerate drept o cauză a prejudiciului material adus industriei Uniunii în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază sau al dispozițiilor Acordului antidumping al OMC (5).
(101)
În același timp, ancheta a stabilit în această etapă provizorie faptul că majoritatea importurilor din Indonezia ar fi putut să fie declarate în mod necorespunzător sub un alt cod NC, și anume 7307 99 10 în loc de 7307 19 10 - care este, în mod normal, codul relevant pentru accesoriile turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă. Cu toate acestea, toate sau cel puțin o mare parte dintre importurile respective care este posibil să fi fost declarate incorect sunt deja incluse în procentul de 2,5 % menționat în considerentul anterior.
(102)
Având în vedere cele de mai sus, s-a hotărât cu titlu provizoriu să nu se cumuleze importurile respective cu importurile care fac obiectul unui dumping originare din Thailanda și din RPC.
(103)
În ceea ce privește volumul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Thailanda și din RPC, acesta nu poate fi considerat neglijabil, întrucât cota de piață a importurilor respective a atins 5,4 % și, respectiv, 47,3 % în perioada de anchetă.
(104)
Evaluarea cumulativă a fost considerată adecvată, cu titlu provizoriu, având în vedere condițiile de concurență comparabile între importurile din aceste două țări și produsul similar din Uniune, și anume prin aceleași canale de comercializare și către aceleași categorii de clienți. Într-adevăr, în unele cazuri, s-a demonstrat faptul că produsele importate din RPC și din Thailanda erau vândute prin intermediul acelorași distribuitori.
(105)
Având în vedere cele de mai sus, s-a considerat, cu titlu provizoriu, că sunt îndeplinite toate criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, importurile din Thailanda și RPC au făcut obiectul unei evaluări cumulative. Acestea sunt denumite în continuare „importurile din cele două țări în cauză”.
4.2. Volumul și cota de piață a importurilor din cele două țări în cauză
(106)
Volumul importurilor produsului în cauză din cele două țări în cauză pe piața Uniunii a crescut cu 15 % în cursul perioadei examinate. În timp ce importurile au scăzut inițial cu 16 % între 2008 și 2009 din cauza scăderii consumului, menționată în considerentul 97 de mai sus, acestea au crescut ulterior semnificativ, cu 31 de puncte procentuale, până în perioada de anchetă.
Volumul de importuri ale Uniunii (tone)
2008
2009
2010
PA
RPC
26 188
22 413
22 065
30 786
Indice
100
86
84
118
Thailanda
3 723
2 681
3 331
3 485
Indice
100
72
89
94
Cele două țări în cauză
29 911
25 094
25 396
34 271
Indice
100
84
85
115
Sursa:
Eurostat și constatările anchetei
(107)
Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză a crescut cu 11 puncte procentuale - de la 41,7 % până la 52,7 % - în cursul perioadei examinate. Această creștere a cotei de piață a avut loc în special între 2010 și perioada de anchetă, pe parcursul unei perioade de redresare a cererii.
Cota de piață a Uniunii
2008
2009
2010
PA
RPC
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indice
100
108
103
129
Thailanda
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indice
100
91
110
103
Cele două țări în cauză
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indice
100
106
104
126
Sursa:
datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar
4.3. Prețurile importurilor din cele două țări în cauză și subcotarea prețurilor
(a) Evoluția prețurilor
(108)
Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză, la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, astfel cum a fost raportat de Eurostat. În cursul perioadei examinate, prețul mediu al importurilor din cele două țări în cauză a crescut constant, în total cu 14 %.
Prețurile importurilor (EUR/tonă)
2008
2009
2010
PA
RPC
1 428
1 557
1 631
1 676
Indice
100
109
114
117
Thailanda
2 126
2 208
2 036
2 148
Indice
100
104
96
101
Cele două țări în cauză
1 515
1 626
1 679
1 721
Indice
100
107
111
114
Sursa:
Eurostat
(b) Subcotarea prețurilor
(109)
O comparație a prețurilor în funcție de tip a fost efectuată între prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori și cele practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion la vânzarea în Uniune. În acest scop, prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din cele două țări în cauză care au fost incluși în eșantion. În cazul în care a fost necesar, au fost aplicate ajustări pentru a se putea ține cont de diferențele privind nivelul de comercializare (în special vânzările producătorilor de echipamente originale) și costurile ulterioare importării.
(110)
Comparația a arătat că, în cursul PA, importurile produsului în cauză originare din Thailanda și din RPC au fost vândute în Uniune la prețuri care subcotau prețurile practicate de industria din Uniune, dacă sunt exprimate sub formă de procent din acestea din urmă, cu 25 % până la 55 %.
5. Situația industriei din Uniune
(111)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune includea o evaluare a tuturor factorilor economici cu un impact asupra situației industriei din Uniune pe durata perioadei examinate. Datele prezentate mai jos se referă la toți producătorii din Uniune în ceea ce privește producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, vânzările și cotele de piață și, respectiv, la producătorii din Uniune incluși în eșantion în ceea ce privește toți ceilalți indicatori. În ceea ce privește indicatorii care se referă la producătorii incluși în eșantion, ținând cont de faptul că eșantionul a fost alcătuit din doar două grupuri de producători, datele agregate reale nu au putut fi prezentate în tabelele aferente de mai jos, din motive de confidențialitate; prin urmare, sunt prezentați doar indicii pentru a demonstra tendința acestor indicatori.
5.1. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității de producție
(112)
Volumele de producție ale Uniunii au scăzut puternic între 2008 și 2009 cu 39 % și au scăzut ușor, ulterior, de la un nivel deja redus, în pofida unei creșteri de 12 puncte procentuale a consumului în următorii ani, astfel cum se menționează în considerentul 97 de mai sus.
Volumul producției Uniunii (tone)
Toți producătorii
2008
2009
2010
PA
Consumul la nivelul Uniunii
55 726
33 780
32 303
32 646
Indice
100
61
58
59
Sursa:
datele din plângere și răspunsurile la chestionar
(113)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate, mai ales între 2008 și 2009. Principalul motiv pentru reducerea capacității de producție a fost încetarea activității a trei producători din Uniune în cursul perioadei examinate.
Capacitatea de producție a Uniunii (tone)
Toți producătorii
2008
2009
2010
PA
Capacitatea de producție
90 400
75 440
71 440
71 440
Indice
100
83
79
79
Sursa:
datele din plângere și răspunsurile la chestionar
(114)
În pofida acestei scăderi a capacității de producție, utilizarea capacității industriei din Uniune a scăzut cu 26 %, în special între 2008 și 2009.
Utilizarea capacității de producție a Uniunii
Toți producătorii
2008
2009
2010
PA
Utilizarea capacității de producție
62 %
45 %
45 %
46 %
Indice
100
73
73
74
Sursa:
datele din plângere și răspunsurile la chestionar
5.2. Stocurile
(115)
Volumul stocurilor a scăzut cu 23 % în perioada examinată, în paralel cu scăderea volumelor de vânzări și de producție ale industriei din Uniune.
Stocuri (tone)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
91
75
77
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
5.3. Volumul vânzărilor și cota de piață
(116)
Volumul vânzărilor tuturor producătorilor din Uniune pe piața Uniunii a scăzut semnificativ cu 25 % între 2008 și 2009, din cauza scăderii cererii. După 2009, cu toate acestea, cererea a crescut în mod substanțial în Uniune, după cum s-a menționat în considerentul 97 de mai sus, dar vânzările Uniunii au rămas la nivelul scăzut din 2009 până la sfârșitul perioadei examinate.
Volumul de vânzări ale Uniunii (tone)
Toți producătorii
2008
2009
2010
PA
Vânzările Uniunii
34 210
25 702
26 717
25 333
Indice
100
75
78
74
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
(117)
Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut continuu cu 9 puncte procentuale, respectiv cu 18 % în perioada examinată, în timp ce importurile care fac obiectul unui dumping au crescut cu 11 puncte procentuale din cota de piață în decursul aceleiași perioade, astfel cum se menționează în considerentul 107 de mai sus.
Cota de piață a Uniunii
Toți producătorii
2008
2009
2010
PA
Vânzările Uniunii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indice
100
95
96
82
Sursa:
datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar
5.4. Prețurile și factorii care afectează prețurile
(118)
Producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion au putut să-și crească doar într-o măsură moderată prețurile de vânzare, cu 4 %, în timpul perioadei examinate. Având în vedere cantitățile din ce în ce mai mari de importuri care fac obiectul unui dumping și care pătrund pe piața Uniunii, această creștere a prețurilor a fost mai mică decât creșterea costurilor.
Prețurile medii pe tonă practicate în Uniune
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
103
103
104
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
5.5. Rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar
(119)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost determinată prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienții neafiliați pe piața Uniunii, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare acestor vânzări. În timp ce rentabilitatea industriei din Uniune a fost satisfăcătoare la începutul perioadei examinate, aceasta a fost aproape inexistentă în 2009. Cu toate că, ulterior, rentabilitatea a fost recuperată într-o oarecare măsură, aceasta a rămas cu mult sub nivelul neprejudiciabil, în restul perioadei examinate.
(120)
În ceea ce privește randamentul investițiilor, exprimat sub forma profitului în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, acest indicator a urmat aceeași evoluție ca și rentabilitatea.
Rentabilitatea și randamentul investițiilor („RI”)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Rentabilitatea (indice)
100
8
38
37
RI (indice)
100
1
36
40
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
(121)
Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a scăzut continuu, în total cu 64 %, în cursul perioadei examinate, atingând un nivel foarte scăzut pe parcursul PA.
Fluxul de numerar (EUR)
eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
55
58
36
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
5.6. Creșterea
(122)
Astfel cum s-a indicat în considerentul 97 de mai sus, consumul din Uniune a crescut în mod semnificativ între 2009 și PA, cu 8 000 de tone, în timp ce volumul importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut cu 9 000 de tone în cursul aceleiași perioade, astfel cum se menționează în considerentul 106 de mai sus. Creșterea globală pe piața Uniunii între 2009 și perioada de anchetă, prin urmare, a fost absorbită de importurile care fac obiectul unui dumping, în timp ce vânzările industriei din Uniune au rămas la nivelul foarte redus înregistrat în 2009. Prin urmare, reiese că industria din Uniune nu a putut să beneficieze de creșterea recentă a consumului din Uniune din cauza creșterii cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză.
5.7. Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului
(123)
Pe parcursul perioadei examinate, investițiile producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:
Investiții nete (EUR)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
65
41
76
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
(124)
Astfel cum arată tabelul de mai sus, investițiile producătorilor din Uniune au scăzut în mod substanțial între 2008 și 2010. Această tendință s-a inversat în cursul PA, când investițiile au crescut în mod semnificativ, fără a atinge, însă, nivelul de la începutul perioadei examinate.
5.8. Capacitatea de mobilizare a capitalului
(125)
Din pricina rentabilității insuficiente menționate în considerentul 119 de mai sus, unii dintre producătorii din Uniune au întâmpinat, în circumstanțele actuale, dificultăți în privința mobilizării de capital pentru investițiile viitoare. De asemenea, rezultatele nesatisfăcătoare în ceea ce privește randamentul investițiilor se adaugă la problemele legate de mobilizarea de capital.
5.9. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și costurile forței de muncă
(126)
Ocuparea forței de muncă exprimată în echivalent normă întreagă („ENI”) a urmat, în mare măsură, evoluția volumelor de producție (a se vedea considerentul 112 de mai sus), ceea ce indică faptul că industria din Uniune a încercat să raționalizeze costurile de producție, atunci când a fost necesar. Industria din Uniune a încercat să-și adapteze forța de muncă în funcție de înrăutățirea situației pieței, ceea ce a dus la o scădere generală constantă a ocupării forței de muncă de 36 % în cursul perioadei examinate.
Ocuparea forței de muncă (ENI)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
75
67
64
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
(127)
În pofida tentativelor menționate ale industriei din Uniune de a ajusta forța de muncă în funcție de înrăutățirea situației pieței, producția per ENI a producătorilor din Uniune a scăzut în mod semnificativ, cu 19 %, între 2008 și 2009. Ulterior, situația s-a îmbunătățit în continuu, dar a rămas cu 9 % sub nivelul de la începutul perioadei examinate.
Productivitatea (tone/ENI)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
81
87
91
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
(128)
În cursul perioadei examinate, costul mediu al forței de muncă al industriei din Uniune a crescut în continuu, cu 12 %, în total.
Costul forței de muncă (EUR/ENI)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
106
112
112
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
5.10. Amploarea marjei de dumping
(129)
Marjele de dumping pentru importurile din cele două țări în cauză, astfel cum se specifică în considerentele 74 și 90, sunt ridicate. Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping poate fi considerat substanțial.
5.11. Redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(130)
Accesoriile filetate maleabile originare din Brazilia, Republica Cehă, Japonia, RPC, Republica Coreea și din Thailanda au făcut deja obiectul unor măsuri (6) între 2000 și 2005 (7) (denumite în continuare „măsurile anterioare”). Rentabilitatea satisfăcătoare a industriei din Uniune la începutul perioadei examinate (a se vedea considerentul 119 de mai sus) sugerează faptul că aceste măsuri au constituit un ajutor temporar pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, creșterea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping a pus capăt acestei perioade destul de pozitive. Se observă, de asemenea, faptul că cota de piață combinată a celor șase țări vizate de măsurile anterioare nu a depășit niciodată 29 % (8), în timp ce cele două țări vizate de prezenta anchetă au deținut o cotă de piață de 52,74 % în cursul perioadei de anchetă, după cum se menționează în considerentul 107 de mai sus.
6. Concluzie privind prejudiciul
(131)
Indicatorii de prejudiciu au evoluat negativ în perioada examinată. Acest fapt este semnificativ mai ales în ceea ce privește indicatorii privind rentabilitatea, volumele de producție, utilizarea capacității, volumele vânzărilor și cota de piață, toate înregistrând o tendință clară de declin.
(132)
În același timp, importurile de accesorii filetate maleabile din cele două țări în cauză au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune cu până la 55 % în cursul perioadei de anchetă (a se vedea considerentul 110 de mai sus), crescând, în același timp, considerabil cota lor de piață (a se vedea considerentul 107 de mai sus).
(133)
Ținând cont de cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că industria Uniunii a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(134)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din Thailanda și din RPC au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat drept un prejudiciu material. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, pe lângă importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, prejudicia industria din Uniune, astfel încât să se garanteze că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului
(135)
Între 2008 și PA, volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză a crescut, în ceea ce privește volumul, cu 15 %, în contextul unei piețe care s-a contractat cu 9 %, ceea ce a avut drept rezultat o creștere a cotei de piață a Uniunii de la 41,74 % până la 52,74 %.
(136)
Creșterea importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză pe parcursul perioadei examinate a coincis cu o tendință de scădere a majorității indicatorilor de prejudiciu ai industriei din Uniune. Industria din Uniune a pierdut 8,7 puncte procentuale din cota de piață și a trebuit să își reducă producția cu 41 %. Subcotarea semnificativă a prețurilor a împiedicat industria din Uniune să transfere, într-o măsură acceptabilă, în prețurile de vânzare costurile crescute de producție, ceea ce a avut drept rezultat niveluri foarte scăzute ale rentabilității pe parcursul majorității perioadei examinate.
(137)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile la preț scăzut care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză, care au pătruns pe piața Uniunii în volume semnificative și, în general, din ce în ce mai mari și care au subcotat în mod semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune pe tot parcursul perioadei examinate, cauzează un prejudiciu material industriei din Uniune.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile din alte țări terțe
(138)
Deși Eurostat raportează importuri semnificative din India efectuate la prețuri foarte scăzute în cursul întregii perioade examinate, există indicii conform cărora aceste importuri nu ar fi de produs în cauză, ci ar fi importuri de alte produse care sunt raportate sub același cod NC.
(139)
Pentru celelalte țări terțe, s-au efectuat importuri limitate pe parcursul întregii perioade examinate. Cota de piață totală a importurilor din alte țări decât cele două țări în cauză a scăzut cu 2,1 puncte procentuale, de la 10,5 % până la 8,4 %.
(140)
Următoarele surse de importuri, în ordinea importanței, din perioada de anchetă au fost Indonezia, Brazilia și Turcia, care dețineau cote de piață între 1,3 % și 1,6 %, toate aceste țări pierzând din cota de piață pe parcursul perioadei examinate.
Cota de piață a importurilor
2008
2009
2010
PA
Brazilia
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonezia
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turcia
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Alte țări
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Total
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indice
100
105
104
80
Sursa:
Eurostat
(141)
Ținând cont de volumele limitate și de tendințele descendente, se poate concluziona că importurile din țări terțe, altele decât țările în cauză, nu par să fi contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
3.2. Performanța la export a industriei din Uniune
(142)
În ceea ce privește evoluția vânzărilor la export ale industriei din Uniune, exporturile au scăzut în mod continuu, cu 34 % în total, în cursul perioadei examinate.
Vânzări la export (în tone)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Vânzări la export
7 134
5 043
4 969
4 700
Indice
100
71
70
66
Sursa:
răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(143)
Cu toate acestea, în cursul întregii perioade examinate, vânzările la export nu au reprezentat decât 13 % - 15 % din producția industriei din Uniune. Prin urmare, acestea nu par să fi contribuit într-o măsură semnificativă la prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
3.3. Evoluția consumului din Uniune
(144)
După cum s-a precizat în considerentul 96 de mai sus, consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 21 % între 2008 și 2009, ceea ce a dus la o scădere cu 25 % a vânzărilor în Uniune ale industriei din Uniune în cursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, după 2009, consumul la nivelul Uniunii a crescut în mod semnificativ, cu aproximativ 8 000 de tone, în timp ce volumul importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut cu aproximativ 9 000 de tone în cursul aceleiași perioade, astfel cum se precizează în considerentul 105 de mai sus. Creșterea globală a pieței Uniunii între 2009 și perioada de anchetă, prin urmare, a fost absorbită de importurile care fac obiectul unui dumping, în timp ce vânzările în Uniune ale industriei din Uniune au rămas la nivelul foarte scăzut înregistrat în 2009.
(145)
Părțile interesate au afirmat că o cauză importantă a prejudiciului a fost criza pieței construcțiilor din Spania, care, conform afirmațiilor respective, afectează puternic ATUSA, o societate spaniolă care este unul dintre principalii reclamanți. Cu toate acestea, ATUSA vinde în majoritatea statelor membre ale UE, iar impactul real al crizei sectorului construcțiilor din Spania a fost limitat la vânzările societății pe piața spaniolă, vânzările respective neconstituind niciodată majoritatea vânzărilor sale. În plus, situația prejudiciului este clară în ceea ce privește ambele grupuri de societăți incluse în eșantion, totalitatea reclamanților și întreaga industrie din Uniune. În orice caz, analiza prejudiciului nu a fost limitată la rezultatele unui producător din Uniune sau ale unei singure piețe naționale, ci la cele ale industriei din Uniune, în ansamblu.
(146)
Părțile interesate au afirmat, de asemenea, că prejudiciul cauzat de evoluția negativă a consumului din Uniune nu a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping, ci de efectele de substituție. În această privință, se remarcă faptul că evoluția negativă a consumului la nivelul Uniunii ar fi putut cauza un prejudiciu producătorilor din Uniune. Acest prejudiciu a fost, totuși, agravat de creșterea constantă a importurilor care fac obiectul unui dumping în contextul unei piețe din ce în ce mai reduse. Astfel cum se indică mai sus, recenta redresare a consumului la nivelul Uniunii a fost benefică în mod exclusiv pentru importurile care fac obiectul unui dumping, în timp ce producătorii din Uniune nu au fost în măsură să își mărească volumul vânzărilor.
3.4. Problemele structurale ale producătorilor din Uniune
(147)
Părțile interesate au susținut că faptul că societatea Georg Fischer („GF”) a continuat să fie rentabilă, în ciuda prețurilor mai mari pe care le practică, în timp ce ceilalți producători din Uniune nu au reușit să obțină rezultate satisfăcătoare, indică faptul că problemele structurale au fost cele care au cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune, mai degrabă decât importurile care fac obiectul unui dumping. Cu toate acestea, GF a fost afectată, de asemenea, în mod negativ, înregistrând pierderi privind cota de piață și o parte din marja sa de profit. Nivelul său de ocupare a forței de muncă a scăzut, precum și producția sa. Prin urmare, argumentul conform căruia GF nu a fost prejudiciată nu poate fi acceptat.
(148)
În plus, toți producătorii din Uniune, inclusiv GF, au fost supuși presiunii prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping.
(149)
În mod similar, părțile interesate au afirmat că, întrucât Berg Montana, filiala bulgară a grupului ATUSA, a continuat, de asemenea, să fie rentabilă, indică faptul că alte motive decât importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat prejudiciul. Cu toate acestea, și Berg Montana a fost afectată negativ de importurile din China: producția sa și gradul de utilizare a capacității au scăzut, în mod semnificativ, la fel ca și nivelul de ocupare a forței de muncă. Având în vedere că majoritatea vânzărilor societății Berg Montana sunt efectuate către societăți afiliate grupului ATUSA, o analiză izolată a rentabilității societății Berg Montana fără a lua în considerare rezultatele financiare ale grupului, în ansamblu, nu este adecvată, întrucât rentabilitatea societății Berg Montana este influențată de stabilirea prețurilor de transfer - iar grupul ATUSA, în general, este, într-adevăr, generator de pierderi. Prin urmare, nici argumentul conform căruia Berg Montana nu a fost prejudiciată nu poate fi acceptat.
(150)
Se poate pretinde că o scădere cu 9 % a productivității muncii între 2008 și perioada de anchetă, după cum se menționează în considerentul 127 de mai sus, este un semn care indică probleme structurale. Totuși, această scădere a avut loc într-o perioadă în care industria din Uniune și-a redus, în ansamblu, forța de muncă cu 36 %, iar producția cu 41 %. Aceste reduceri indică faptul că producătorii din Uniune au fost obligați să își alinieze în mod continuu operațiunile în funcție de presiunea pieței care rezultă din importurile care fac obiectul unui dumping și din scăderea temporară a cererii. Având în vedere acest mediu economic nefavorabil, scăderea cu 9 % a productivității muncii poate fi considerată mai degrabă moderată.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(151)
În concluzie, analiza de mai sus a demonstrat că importurile din cele două țări în cauză au crescut în ceea ce privește cantitatea și au câștigat o cotă de piață considerabilă pe parcursul perioadei examinate. Mai mult, aceste cantități sporite care au intrat pe piața Uniunii la prețuri care fac obiectul unui dumping au subcotat în mod drastic prețurile practicate de industria din Uniune.
(152)
Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În acest sens, s-a constatat că importurile din alte țări terțe, performanța la export a industriei din Uniune și evoluția consumului din Uniune nu par să fie de așa natură încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
(153)
Având în vedere analiza de mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți privind situația industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile din RPC și din Thailanda au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Observație preliminară
(154)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate și, de asemenea, consecințele probabile ale neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate.
2. Industria din Uniune
(155)
Toți producătorii cunoscuți din Uniune susțin instituirea de măsuri antidumping. Se reamintește faptul că majoritatea indicatorilor de prejudiciu au evidențiat o tendință negativă și că au fost grav afectați în special indicatorii de prejudiciu care se refereau la volumele de vânzări și de producție și la cota de piață, precum și la performanța financiară a industriei din Uniune, adică rentabilitatea și randamentul investițiilor.
(156)
Dacă se instituie măsuri, se așteaptă ca deprecierea prețurilor și pierderea cotei de piață să fie atenuate și ca prețurile de vânzare ale industriei din Uniune să înceapă să se redreseze, având drept rezultat ameliorarea semnificativă a situației financiare a industriei din Uniune.
(157)
Pe de altă parte, în cazul în care nu se instituie măsuri antidumping, este foarte probabil că deteriorarea pieței industriei din Uniune și a situației financiare a acesteia va continua. În acest caz, industria din Uniune ar continua să piardă din cota de piață, întrucât nu va putea să se alinieze prețurilor pieței fixate de importurile care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză. Consecința probabilă ar fi reducerea în continuare a producției și închiderea instalațiilor de producție din Uniune, având drept rezultat pierderi semnificative de locuri de muncă.
(158)
Luând în considerare toți factorii de mai sus, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.
3. Importatorii
(159)
Astfel cum s-a indicat în considerentul 5 de mai sus, 32 de importatori neafiliați au cooperat la anchetă, importurile acestora reprezentând aproximativ 45 % din totalul importurilor din cele două țări în cauză. În general, importatorii se opun instituirii de măsuri antidumping. Cu toate acestea, în majoritatea cazurilor, impactul măsurilor pare să fie limitat. În multe cazuri, produsul în cauză reprezintă o parte minoră din totalul activității importatorilor. De asemenea, unii importatori achiziționează deja accesorii filetate maleabile din alte surse, iar importatorii care cumpără, în prezent, numai din cele două țări în cauză pot, de asemenea, să se reorienteze către alte surse, inclusiv către industria din Uniune. În aceste condiții, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri provizorii nu va avea efecte negative importante asupra interesului importatorilor.
4. Utilizatorii
(160)
Astfel cum se precizează în considerentul 17 de mai sus, accesoriile filetate maleabile sunt utilizate în principal în sistemele pentru gaze, apă și de încălzire din clădirile rezidențiale și nerezidențiale. În acest sens, utilizatorii accesoriilor filetate maleabile sunt instalatorii. Niciun utilizator și nicio asociație de consumatori nu au cooperat în cadrul anchetei. De asemenea, valoarea accesoriilor filetate maleabile nu reprezintă decât o mică parte din costul total al unei instalații pentru gaze, apă sau de încălzire. În aceste condiții, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri provizorii nu va avea efecte negative importante asupra interesului utilizatorilor.
(161)
În ansamblu, la analiza impactului global al măsurilor antidumping, efectele pozitive asupra industriei Uniunii par să contrabalanseze în mod clar efectele negative potențiale asupra altor grupuri de interese. Prin urmare, se concluzionează cu titlu provizoriu că taxele antidumping nu sunt contrare interesului Uniunii.
5. Aspecte referitoare la concurență
(162)
Părțile interesate au susținut că, în cazul în care măsurile antidumping ar fi introduse, ar putea apărea un duopol pe piața Uniunii, care ar fi dominată de cei doi mari reclamanți - ATUSA și GF. În acest sens, ar trebui menționat în primul rând că actuala cotă de piață a fiecăruia dintre aceste două grupuri este relativ scăzută, cota de piață a acestui presupus „duopol” fiind destul de moderată - de aproximativ 30 %. Aceasta ar trebui comparată cu cota de piață deținută de cele două țări în cauză, care se ridică la 52,7 %, în timp ce importurile din alte țări terțe dețin, de asemenea, o cotă de piață de 8,4 %. Ceilalți producători din Uniune dețin, de asemenea, o cotă de piață de 7,5 %.
(163)
În plus, scopul taxelor antidumping nu este de a interzice toate importurile, ci doar de a restabili condiții de concurență echitabile. Este demn de reținut faptul că măsurile anterioare aflate în vigoare între 2000 și 2005 nu au încetat importurile. Dimpotrivă, RPC a exportat cantități mai mari în 2002, 2003 și 2004 decât înainte de instituirea măsurii care a constat în taxa antidumping de 49,4 %. În realitate, prezența unui număr atât de important de actori pe piața Uniunii indică faptul că riscul apariției unui duopol anticoncurențial care să domine piața Uniunii este scăzut.
6. Concluzie privind interesul Uniunii
(164)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, pe baza informațiilor disponibile cu privire la interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de accesorii filetate maleabile originare din RPC și din Thailanda.
H. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(165)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, originare din cele două țări în cauză.
(166)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.
(167)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită producătorilor din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care un producător de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune.
(168)
În ancheta anterioară privind același produs, acest profit rezonabil a fost stabilit la nivelul de 7 % (9). Întrucât producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion au fost în măsură să realizeze profituri similare la începutul perioadei examinate, nu există indicii conform cărora această marjă de profit nu ar mai fi rezonabilă.
(169)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil pentru producătorii din Uniune ai produsului similar. Acest preț neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 7 % menționată anterior la costul de producție.
(170)
Majorarea de preț necesară s-a determinat ulterior pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat și prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost apoi exprimate ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.
2. Măsuri provizorii
(171)
Luând în considerare cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din RPC și din Thailanda, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping și de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai scăzute taxe.
(172)
Având în vedere nivelul înalt de cooperare al producătorilor-exportatori din China și din Thailanda, taxa pentru toate celelalte societăți a fost stabilită, în cazul ambelor țări, la nivelul celei mai ridicate taxe instituite pentru societățile din țara respectivă care au fost incluse în eșantion sau care au cooperat la anchetă. Taxa pentru toate celelalte societăți va fi aplicată societăților care nu au cooperat la anchetă.
(173)
Pentru societățile cooperante neincluse în eșantion enumerate în anexă, nivelul taxei provizorii se stabilește la nivelul mediei ponderate a taxelor aplicabile societăților incluse în eșantion.
(174)
Nivelurile propuse ale taxelor antidumping provizorii sunt după cum urmează:
Republica Populară Chineză
Societatea
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Nivelul taxei
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Alte societăți cooperante
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Toate celelalte societăți
67,8 %
Thailanda
Societatea
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Nivelul taxei
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Toate celelalte societăți
39,7 %
(175)
Măsurile antidumping de mai sus sunt stabilite cu titlu provizoriu sub formă de taxe ad valorem.
(176)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa la nivel de țară, aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, exclusiv importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate al cărei nume nu este menționat în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și vor fi supuse taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(177)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (10) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(178)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu au cooperat la anchetă, ci și producătorilor care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(179)
Cu toate acestea, în cazul Thailandei, societățile care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA sunt invitate, de îndată ce îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 11 alineatul (4) al doilea paragraf din regulamentul de bază, să prezinte o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul respectiv, pentru ca situația lor să fie examinată individual.
I. DISPOZIȚIE FINALĂ
(180)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în care părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul menționat în regulament să își facă cunoscute, în scris, punctele de vedere și să solicite o audiere. De asemenea, ar trebui precizat faptul că orice constatări referitoare la instituirea unei taxe la care s-a ajuns în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate în scopul instituirii oricărei taxe definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10 (cod TARIC 7307191010), originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda.
2. Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare, se stabilește după cum urmează:
Țara
Societatea
Nivelul taxei
Codul adițional TARIC
Republica Populară Chineză
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Toate celelalte societăți
67,8 %
B999
Thailanda
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Toate celelalte societăți
39,7 %
B999
3. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
4. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot cere dezvăluirea detaliilor cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere de audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 14 noiembrie 2012.