NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 513/2013
ze dne 4. června 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky a o změně nařízení (EU) č. 182/2013, kterým se zavádí celní evidence tohoto dovozu pocházejícího nebo odesílaného z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
S ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 a čl. 14 odst. 5 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 6. září 2012 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Evropské Unie (dále jen „Unie“).
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 25. července 2012 podala iniciativa EU ProSun (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Celní evidence
(3)
Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy přijala Komise dne 1. března 2013 nařízení (EU) č. 182/2013 (3), kterým se zavádí celní evidence dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to počínaje dnem 6. března 2013.
3. Strany dotčené řízením
(4)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány ČLR a známé dovozce. Komise o zahájení šetření vyrozuměla také výrobce v USA, jelikož se s touto zemí počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají závažné důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách Komise v oznámení o zahájení řízení oznámila, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. O výběru tohoto předběžného vzorku výrobců v Unii byli informováni všichni známí výrobci a známá sdružení výrobců v Unii. Tento předběžný vzorek sestával z devíti výrobců z celkového počtu asi 220 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek (viz 26. bod odůvodnění níže), a již byli vybráni na základě největšího reprezentativního objemu výroby, s přihlédnutím k objemu prodeje a zeměpisné poloze, aby mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Bylo zajištěno, aby tento vzorek zahrnoval vertikálně integrované i neintegrované výrobce v Unii. Rovněž zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Několik zúčastněných stran vyjádřilo k předběžnému vzoru připomínky a jedna strana požádala o slyšení u úředníka pro slyšení.
(8)
Některé zúčastněné strany vznesly proti předběžnému vzorku výrobců v Unii následující námitky:
i)
Některé strany uvedly, že omezené informace poskytnuté k předběžně vybranému vzorku nebyly dostačující a neumožnily jim vznést smysluplné připomínky k navrženému vzorku. Kritizovaly zejména to, že totožnost výrobců v Unii byla považována za důvěrný údaj, a požadovaly, aby bylo zveřejněno, ve kterých členských státech se nacházejí výrobci v Unii zařazení do vzorku a jaký je podíl těchto vybraných výrobců v Unii na celkovém objemu výroby fotovoltaických modulů, článků a destiček a jaký podíl na výrobě a prodeji představují jednotlivé společnosti zařazené do vzorku i vzorek jako celek.
ii)
Způsob výběru vzorku byl zpochybňován s poukazem na to, že „směšuje tři různé kroky“, a sice podporu pro zahájení šetření, definici výrobního odvětví Unie a výběr vzorku. Bylo uváděno, že proto není jasné, zda v době výběru vzorku bylo již vymezeno výrobní odvětví Unie, a zda tedy tento vzorek lze považovat za reprezentativní. Nebylo-li ve fázi výběru vzorku vymezeno výrobní odvětví Unie, nedostaly zúčastněné strany možnost si ověřit, zda je tento předběžný vzorek reprezentativní, a zda tedy na základě tohoto vzorku lze správně posoudit situaci v tomto výrobním odvětví Unie v období šetření stanoveném v 19. bodě odůvodnění níže. Dále bylo uváděno, že není vhodné, aby byl předběžný vzorek vybírán na základě odpovědí výrobců v Unii na zjišťování podpory pro zahájení šetření.
iii)
Bylo též uváděno, že předběžný vzorek byl vybrán pouze ze společností, jež vyjádřily podporu pro stávající šetření.
iv)
Jedna strana tvrdila, že vzhledem k tomu, že do předběžného vzorku byly zařazeny i vertikálně integrované společnosti, může být objem výroby destiček a článků započítán dvojmo nebo trojmo, což vyvolává pochyby o celkové reprezentativnosti tohoto vzorku. Bylo požadováno, aby u vertikálně integrovaných výrobců byl započítáván pouze objem výroby modulů, ale nikoli objem výroby článků a destiček.
v)
Stejná strana tvrdila, že údaje, z nichž se při výběru vzorků vycházelo, jsou přinejmenším zčásti nespolehlivé, což může mít dopad na reprezentativnost předběžného vzorku jako celku.
vi)
Jedna strana předložila seznam, který údajně obsahoval přibližně 150 dalších výrobců obdobného výrobku v Unii, a tvrdila, že by i oni měli být vzati v úvahu za účelem výběru vzorku výrobců v Unii.
(9)
Na uvedené argumenty vznesené stranami bylo reagováno následujícím způsobem:
i)
Výrobci v Unii požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné, vzhledem k hrozícímu riziku odvety. Výrobci totiž skutečně čelili hrozbám, že dojde k poškození jejich obchodů v Unii i mimo ni. Komise byla toho názoru, že tyto žádosti jsou dostatečně opodstatněné pro to, aby jim bylo vyhověno. Zveřejnění lokality nebo podílu na výrobě a prodeji jednotlivých výrobců v Unii zařazených do vzorku by snadno mohlo vést ke zjištění totožnosti dotčeného výrobce, a uvedené požadavky v tomto smyslu musely být zamítnuty.
ii)
Komise „nesměšovala“ zjišťování podpory pro zahájení šetření, vymezení výrobního odvětví Unie a výběr předběžného vzorku, protože tyto kroky zůstaly navzájem nezávislé a o každém z nich bylo rozhodováno odděleně. Nebylo prokázáno, v jaké míře použití údajů o výrobě a prodeji poskytnutých výrobci v rámci zjišťování podpory pro zahájení šetření ovlivnilo reprezentativnost vzorku. Na počátku bylo výrobní odvětví Unie skutečně vymezeno jen předběžně. Pro předběžné stanovení celkové výroby Unie v období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže, byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii a jiných stran před zahájením šetření.
iii)
Pro zařazení do vzorku byli vzati v úvahu všichni výrobci v Unii, kteří odpověděli na otázky týkající se podpory pro zahájení šetření, bez ohledu na to, zda šetření podpořili, vyslovili se proti němu nebo nevyjádřili žádné stanovisko; proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
iv)
Otázka dvojího/trojího započítávání byla při výběru prozatímního vzorku zvážena. Bylo zřejmé, že vyloučením výroby a prodeje destiček a článků vyráběných vertikálně integrovanými výrobci v Unii by nebyla vzata v úvahu část výroby destiček a článků prodávaných na volném trhu. Proto byl učiněn závěr, že vyloučení prodejů destiček a článků z celkového objemu výroby by nezbytně nevedlo k reprezentativnějšímu vzorku. Ostatně reprezentativnost vzorku byla zajištěna nejen na základě objemu výroby, ale i na základě zeměpisného rozmístění a vyváženého zastoupení vertikálně integrovaných a neintegrovaných výrobců. Relativní reprezentativnost objemu výroby byla vypočítána na úrovni každého typu obdobného výrobku. Na základě toho se mělo za to, že metoda výběru prozatímního vzorku byla přiměřená, a vzorek je proto považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
v)
Pokud jde o spolehlivost údajů, byl vzorek vybrán na základě informací dostupných v době výběru vzorku, jak stanoví čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Pokud jde o spolehlivost údajů použitých na podporu zahájení šetření, při šetření se neprokázalo, že by údaje shromážděné před zahájením vykazovaly značné nedostatky. Proto lze důvodně předpokládat, že základ, z něhož vycházel výběr předběžného vzorku, byl dostatečně spolehlivý. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
vi)
Pokud jde o seznam přibližně 150 dalších výrobců v Unii, je nutno poznamenat, že tato informace byla předložena dávno po vypršení lhůty stanovené pro zúčastněné strany, aby se vyjádřily k výběru prozatímního vzorku, a pro výrobce v Unii, aby se přihlásili a požádali o zařazení do vzorku. Mimoto přibližně 30 výrobců v Unii obsažených v tomto seznamu bylo ve skutečnosti v době výběru vzorku Komisi známo. Při výběru vzorku byli zvažováni všichni výrobci v Unii, kteří se po zveřejnění oznámení o zahájení šetření přihlásili. Vzhledem k tomu nebyla reprezentativnost vzorku ovlivněna. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(10)
Po obdržení připomínek bylo složení vzorku přezkoumáno, neboť existovaly náznaky, že jedna z vybraných společností by nebyla schopna plně spolupracovat. V zájmu zachování míry reprezentativnosti vzorku byl vybrán další výrobce v Unii. Tento revidovaný vzorek tedy tvořilo deset společností vybraných na základě největšího reprezentativního objemu na každé úrovni výroby, s přihlédnutím k objemu prodejů na trhu EU a k zeměpisné poloze, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřené přezkoumán. V důsledku toho revidovaný vzorek výrobců v Unii představoval, vyjádřeno procentním podílem na celkové výrobě Unie, u modulů mezi 18 % a 21 %, u článků mezi 17 % a 24 % a u destiček mezi 28 % a 35 % a zahrnoval výrobce vertikálně integrované i neintegrované. Přesné podíly nemohly být uvedeny vzhledem k tomu, že přesný podíl by umožnil vypočítat objem výroby dalšího výrobce v Unii uvedeného výše, a mohla by tak být zjištěna jeho totožnost.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(11)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže.
(12)
Z přibližně 250 dovozců, kteří nejsou ve spojení, uvedených žadatelem a kontaktovaných Komisí zaslalo odpovědi na formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení řízení, 36 stran, z toho 35 odpovědí se týkalo modulů, pouze jedna odpověď se týkala článků, a ohledně destiček nepřišla žádná odpověď. Vzorek byl vybrán v souladu s článkem 17 základního nařízení tak, aby pokrýval co největší reprezentativní objem dovozu, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Na základě toho vybrala Komise vzorek složený ze tří dovozců modulů, kteří nejsou ve spojení, a jednoho dovozce článků, který není ve spojení. V návaznosti na obdržené připomínky se Komise rozhodla do vzorku zařadit ještě jednoho dovozce modulů, který není ve spojení. Tato společnost se sama přihlásila a tvrdila, že úroveň její činnosti ji opravňuje k tomu, aby byla zařazena do vzorku. Proto byly znovu přezkoumány údaje, které dříve předložila, a ukázalo se, že došlo k administrativní chybě, pokud jde o objem dovozu oznámený dotčeným dovozcem. Na základě těchto skutečností byla dotčená společnost zařazena do vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho dvě společnosti, které byly původně do vzorku vybrány, neodpověděly na dotazník, a byly proto pokládány za nespolupracující v šetření a ze vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, byly vyřazeny. Vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, tedy tvořili dva dovozci modulů a jeden dovozce článků, představující přibližně 2 %-5 % celkového dovozu z dotčené země. Po obdržení odpovědí na dotazník však vyšlo najevo, že hlavní činností dvou ze tří těchto dovozců jsou ve skutečnosti solární zařízení, a nikoliv obchodování s dotčenými výrobky. Šetření ukázalo, že většina dovozu dotčeného výrobku je na trh Unie uváděna prostřednictvím společností, které jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci v ČLR, nebo prostřednictvím montážních organizací nebo navrhovatelů projektů. Za těchto okolností byl vzorek prozatímně považován za reprezentativní. Komise však bude během dalšího šetření kontaktovat další spolupracující dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby ověřila, zda splňují kritéria kladená na dovozce, a zjistila, zda je velikost vzorku možné zvětšit.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže. Proběhly rovněž konzultace s orgány dotčené země.
(14)
V souvislosti s výběrem vzorku se přihlásilo ne méně než 135 vyvážejících čínských výrobců (často skupiny sestávající z několika společností). Tyto spolupracující společnosti představují 80 % celkové hodnoty čínského vývozu. Vybraný vzorek složený ze sedmi skupin společností tvoří tři spolupracující vývozci s největším objemem vývozu modulů, dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu článků a dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu destiček.
d) Odpovědi na dotazník a ověřování
(15)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku a hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce i navazujícím hospodářským subjektům a jejich sdružením, jež se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise kontaktovala také jedno reprezentativní sdružení spotřebitelů.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali všichni čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku, tři dovozci do Unie, kteří nejsou ve spojení, a 21 hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie a tři jejich sdružení.
(17)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto (skupin) společností:
a)
výrobci v Unii
-
inspekce na místě se uskutečnily v prostorách deseti výrobců v Unii zařazených do vzorku
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, ČLR
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, ČLR
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, ČLR
-
JingAo Group, ČLR
-
Jinzhou Yangguang Energy, ČLR
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, ČLR
-
Yingli Green Energy Holding Company, ČLR
c)
dovozci ve spojení v Unii
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Mnichov, Německo
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Itálie
-
Delta Energy Systems S.r.l., Řím, Itálie
-
Sunways AG, Konstanz, Německo
-
JA Solar GmbH, Mnichov, Německo
d)
obchodníci/dovozci ve spojení mimo Unii
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Tchaj-wan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Zvláštní administrativní oblast ČLR Hongkong
-
Wealthy Rise International Ltd, Zvláštní administrativní oblast ČLR Hongkong
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Švýcarsko
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Švýcarsko
e)
dovozce v Unii, který není ve spojení
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Německo
f)
hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Německo
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Německo
g)
hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Německo
-
ValSolar SL, Badajoz, Španělsko
h)
sdružení
-
EPIA, Brusel, Belgie
(18)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR v případě, že jim nebude přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, Indie, a to v prostorách těchto společností:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indie
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indie
4. Období šetření a posuzované období
(19)
Šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházející nebo odesílané z Čínské lidové republiky. Tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů. Tento výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
(22)
Fotovoltaické moduly, články a destičky přeměňují sluneční záření na elektřinu. K přeměně dochází v článcích, které pohlcují světlo a přeměňují ho pomocí krystalického křemíku na elektrický proud.
(23)
Prvním krokem výrobního procesu je výroba destiček. Vyrábějí se z krystalického křemíku a jsou klíčovým komponentem pro výrobu článků.
(24)
Krystalický křemík se nejprve musí roztavit, čímž vznikají ingoty krystalického křemíku, které jsou rozřezávány na destičky. Destičky jsou podrobeny technologicky náročnému postupu zpracování polovodičů, jehož výsledkem jsou funkční solární články. Články jsou druhým krokem výrobního procesu. Mají přechod mezi kladně a záporně dotovanou vrstvou, který slouží ke sběru a odvádění článkem vyráběné elektřiny.
(25)
Třetím krokem výrobního procesu jsou moduly. Při montáži modulů se články pomocí plochých drátů nebo kovových pásek spájejí dohromady a vzniká řetězec článků. Tyto články jsou laminovány mezi jednotlivé vrstvy. Navrchu je většinou používáno sklo a vespod polymerová krycí vrstva. Rámy jsou obvykle zhotoveny tak, aby umožňovaly montáž v terénu (např. na střechách). Modul může, ale nemusí mít invertor.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, která posloužila jako srovnatelná země za účelem stanovení běžné hodnoty, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
i) Fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití
(27)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že šetření se nemůže týkat tří výrobků s různými fyzikálními, chemickými a technickými vlastnostmi, a že moduly, články a destičky by proto měly být podrobeny třem samostatným šetřením. Dále tvrdily, že není jasné, zda se šetření týká jediného výrobku nebo tří samostatných výrobků, a že proto nemají plnou možnost hájit své zájmy. Bylo rovněž požadováno alternativně vyloučit ze šetření destičky, pokud by nebyly vyloučeny monokrystalické destičky (viz 42. až 44. bod odůvodnění níže).
(28)
Navazující výroba destiček, článků a modulů je jediný výrobní proces s různými výrobními kroky. Moduly, články a destičky společně určují vlastnosti hotového výrobků (tj. modulů). Šetření ukázalo, že přímým a výlučným cílem výroby destiček a článků je výroba modulů; moduly, články a destičky mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti (které určují použité suroviny) a stejné konečné použití, tj. jsou prodávány za účelem jejich integrace do fotovoltaických solárních systémů. Výkon modulů bezprostředně souvisí s výkonem destiček a článků.
(29)
V oznámení o zahájení řízení bylo jasně vyjádřeno, že výrobek, který je předmětem šetření, představují moduly, články a destičky. Zúčastněné strany proto měly plnou možnost hájit své zájmy na základě dotčeného výrobku, tak jak byl vymezen. Na základě těchto skutečností byly tyto argumenty zamítnuty.
ii) Odlišná nomenklatura
(30)
Dále bylo uváděno, že moduly, články a destičky by neměly být považovány za jediný výrobek, jelikož mají různé osmimístné kódy KN, šestimístné položky, čtyřmístná čísla HS a dvoumístné úrovně kapitol a vyskytují se také v různých oddílech nomenklatury HS. Pro účely stanovení definice výrobku v rámci antidumpingového šetření, které vychází z fyzikálních vlastností dotčeného výrobku, je toto tvrzení irelevantní.
iii) Přidaná hodnota článků
(31)
Některé strany tvrdily, že největší část hodnoty modulu tvoří přidaná hodnota v procesu přeměny článků, a že články musí být tudíž považovány za samostatný výrobek.
(32)
Ze šetření vyplynulo, že výroba článků je technologicky nejnáročnější částí výrobního procesu. Ukázalo se však i to, že uvedené tři výrobní kroky spolu navzájem souvisejí a že přidaná hodnota není soustředěna v jedné konkrétní fázi výrobního procesu, ale je rozprostřena v celém výrobním procesu. Na základě těchto skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
iv) Samostatné velkoobchodní trhy
(33)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že moduly, články a destičky mají samostatné velkoobchodní trhy, a že by proto měly být považovány za různé výrobky, čemuž by nasvědčovala i skutečnost, že u velkého počtu výrobců se nejedná o výrobce vertikálně integrované.
(34)
Moduly, články a destičky nelze považovat za samostatné výrobky, jejichž ceny kolísají výlučně v závislosti na tržních faktorech. Ve skutečnosti jsou jejich ceny navzájem úzce provázány a jsou ovlivňovány cenou polykrystalického křemíku. Dotčený výrobek, jak bylo vysvětleno ve 23. až 25. bodě odůvodnění výše, se rovněž vyrábí v rámci jediného výrobního procesu s různými kroky. Skutečnost, že někteří výrobci nejsou vertikálně integrovaní, je pouze výsledkem podnikatelského rozhodnutí a je určována ekonomickými měřítky a nic na tomto závěru nemění. Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
v) Konečné použití a vzájemná zaměnitelnost
(35)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k modulům, článkům a destičkám musí být přistupováno jako k různým výrobkům vzhledem k tomu, že mají různé konečné použití a nejsou vzájemně zaměnitelné.
(36)
Jak bylo již zmíněno výše, šetření ukázalo, že navazující výrobní proces destiček, článků a modulů je jediný výrobní proces, a otázku vzájemné zaměnitelnosti mezi různými kroky jediného výrobního procesu nelze uplatnit. Moduly, články a destičky mají mimoto stejné konečné použití, přeměňovat sluneční světlo na elektřinu, a nemohou být používány jiným způsobem.
vi) Distribuční kanály
(37)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že moduly, články a destičky nemají stejné distribuční kanály, a že je proto nelze považovat za jediný výrobek. Šetření ukázalo, že moduly, články a destičky mohou být distribuovány různými nebo obdobnými distribučními kanály. Hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé distribuční kanály proto nejsou považovány za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
vii) Vnímání spotřebiteli
(38)
Bylo uváděno, že moduly, články a destičky se podstatně liší z hlediska jejich vnímání spotřebiteli, a že by proto neměly být považovány za jediný výrobek.
(39)
Jak bylo rovněž uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé vnímání spotřebiteli proto není považováno za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
viii) Produkty z tenkého filmu
(40)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že do definice dotčeného výrobku by měly být zahrnuty i produkty z tenkého fotovoltaického filmu, přičemž argumentovala tím, že mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(41)
Produkty z tenkého fotovoltaického filmu jsou z definice výrobku výslovně vyloučeny, viz 21. bod odůvodnění výše. Produkty z tenkého fotovoltaického filmu mají totiž v porovnání s dotčeným produktem odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti. Jsou vyráběny odlišným výrobním procesem a nejsou vyráběny z krystalického křemíku, který je hlavní surovinou pro výrobu modulů, článků a destiček. Mají nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech, a proto nejsou vhodné pro stejné druhy použití, jako jsou druhy použití dotčeného výrobku. Na základě těchto skutečností musely být tyto argumenty zamítnuty.
ix) Vyloučení monokrystalických destiček
(42)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že z definice dotčeného produktu by měly být vyloučeny monokrystalické destičky, jelikož mají odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti. Tvrdila, že vykazují rozdíly v krystalické struktuře, tvaru a vzhledu. Navíc tvrdila, že v Unii se monokrystalické destičky nevyrábí.
(43)
Šetřením se zjistilo, že monokrystalické destičky jsou kvalitnější než polykrystalické, ačkoli jsou produktem podobných výrobních procesů, ve kterých se používá stejná hlavní surovina (polykrystalický křemík). Proto se dospělo k závěru, že monokrystalické a polykrystalické destičky mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti.
(44)
Šetření ukázalo, že jejich základní konečné použití je stejné, neboť monokrystalické i polykrystalické destičky jsou určeny výlučně k výrobě solárních článků (monokrystalických a polykrystalických článků) a následně k výrobě solárních modulů (monokrystalických a polykrystalických modulů). Mezi oběma typy destiček neexistují žádné podstatné rozdíly a jsou vzájemně zaměnitelné, oba typy mohou být použity k výrobě článků. Kromě toho pokud jde o tvrzení, že se v Unii monokrystalické destičky vůbec nevyrábí, šetření ukázalo, že v Unii jsou vyráběny jak monokrystalické, tak polykrystalické destičky. Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
x) Polotovary
(45)
Bylo rovněž uváděno, že destičky a články by měly být považovány za dva polotovary používané jako vstupní suroviny, zatímco moduly jsou konečné výrobky, a neměly by proto být považovány za jediný výrobek.
(46)
Jak bylo uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že rozdíl mezi polotovary a hotovými výrobky proto není považován za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
xi) Solární nabíječky
(47)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučit solární panely určené výlučně k nabití 12 V baterií na základě toho, že mají odlišné konečné použití než moduly pro zapojení do elektrické sítě, neboť vyrábějí elektrický proud o mnohem nižším napětí, a proto se nehodí pro zapojení do elektrické sítě.
(48)
V souladu s oznámením o zahájení řízení jsou ze šetřeného výrobku vyloučeny přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií. Moduly skládající se z více než šesti článků určené pouze k nabití baterií mají stejné základní vlastnosti a stejný výkon jako moduly pro připojení do elektrické sítě. Je v nich použit obvod s napětím naprázdno, který má nižší napětí než obvod používaný v modulech pro připojení k síti. I přes tento rozdíl z šetření vyplynulo, že tento typ modulů lze připojit k elektrické síti. Nižší napětí může být snadno kompenzováno zvětšením rozměru článků a/nebo zvýšením počtu článků. Proto moduly určené k nabíjení baterií a skládající se z více než šesti článků spadají do definice dotčeného výrobku.
xii) Závěr
(49)
Na základě výše uvedeného byl prozatímně učiněn závěr, že krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typu užívaného v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech, jak byly popsány výše, představují jediný výrobek. Komise však bude dál zkoumat otázku, zda moduly, články a destičky představují jediný výrobek, anebo dva nebo tři samostatné výrobky. S ohledem na tento prozatímní závěr učiněný v této fázi Komisí proto Komise vyzývá všechny zúčastněné strany, aby se k této otázce vyjádřily. V každém případě, i kdyby se nakonec zjistilo, že se jedná o dva nebo tři různé výrobky, bude se stávající šetření týkat všech těchto různých výrobků, a konečná opatření by mohla být uložena pro moduly, články a destičky nezávisle na tom, zda představují jeden či více výrobků.
C. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(50)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingových šetření dovozu pocházejícího z ČLR určuje v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 u těch výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(51)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
3.
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(52)
V tomto šetření všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách zaslali vyplněný formulář žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(53)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(54)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze sedmi vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(55)
Všech sedm skupin společností využívalo výhod režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení a grantů a následně neprokázaly, že u nich nedochází ke zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, a nesplnily tak požadavky kritéria 3 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(56)
Šest skupin společností neprokázalo, že jejich účetnictví je ověřeno nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a nesplnily tak požadavky kritéria 2 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(57)
Jedna skupina společností neprokázala, že všechny její společnosti podléhají právním předpisům o úpadku, a nesplnila tak požadavky kritéria 4 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tři skupiny společností navíc nebyly schopny prokázat, že nepodléhají výrazným státním zásahům, a nesplnily tak požadavky kritéria 1 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(59)
Po zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství zaslaly všechny společnosti zařazené do vzorku své připomínky.
(60)
Dvě skupiny společností vznesly procesní připomínku a tvrdily, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno opožděně, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že šetření proto mělo být neprodleně zastaveno. Na podporu svého tvrzení se dovolávaly rozsudků Soudního dvora v právních věcech Brosmann (4) a Aokang (5) týkajících se obuvi.
(61)
Především je třeba připomenout, že právní věci Brosmann a Aokang se nehodí pro posouzení legality analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství v daném šetření, neboť tyto případy se, na rozdíl od tohoto šetření, týkají situací, kde se zacházení jako v tržním hospodářství vůbec neposuzovalo.
(62)
Právní věci Brosmann a Aokang dále nejsou relevantní pro posuzování legality daného šetření proto, že základní nařízení bylo mezitím změněno. Ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení v platném znění stanoví, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u společností zařazených do vzorku podle článku 17 základního nařízení a že toto rozhodnutí přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření. Ustanovení tohoto pozměněného článku se vztahují na všechna nová a probíhající šetření od 15. prosince 2012, a tudíž i na toto šetření.
(63)
V každém případě je nutno potvrdit výklad ustálené judikatury, tj. že nedošlo k porušení jako takovému práva na rozhodnutí zacházení jako v tržním hospodářství, bez ohledu na skutečnost, že nebyla dodržena tříměsíční lhůta.
(64)
Hlavní obdržené podstatné připomínky se týkaly režimu preferenčního daňového zacházení a grantů. Vývozci nenapadali zjištěná fakta, ale zpochybňovali jejich význam pro splnění kritéria 3 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství. Argumentovali především tím, že výhody poskytované státem se významnou měrou neprojevují v jejich obratu.
(65)
V této souvislosti se podotýká, že systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategické, zjevně není systémem tržního hospodářství. Takový systém je stále silně ovlivněn státním plánováním. Podotýká se rovněž, že zkreslení způsobená snižováním daně z příjmu jsou podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory. Tato zkreslení jsou také stálá a absolutní výše výhody získaná v období šetření je, vzhledem k povaze tohoto zvýhodnění, pro posouzení, zda se jedná o „podstatné“ zkreslení, irelevantní. Posouzení podstatnosti musí být spíše založeno na celkovém dopadu tohoto opatření na finanční a hospodářskou situaci společnosti.
(66)
Pokud jde o kritérium 2, tři skupiny společností tvrdily, že příslušná pravidla mezinárodních účetních standardů splňují, neboť jejich konsolidovaná účetní závěrka v USA je plně v souladu s těmito standardy. Některé společnosti rovněž tvrdily, že obecně vzato je jejich účetnictví v souladu s čínskými účetními standardy, jež považují za rovnocenné mezinárodním standardům. Daná otázka však nespočívá v tom, zda čínské účetní standardy odpovídají mezinárodním účetním standardům. Daná otázka spočívá v tom, zda je toto účetnictví v souladu s platnými účetními standardy, či nikoliv. Tyto připomínky se zejména nezabývaly skutečností, že pokud jde o finanční výkazy jednotlivých dotčených čínských společností, bylo zjištěno, že řada mezinárodních účetních standardů (a odpovídající čínský ekvivalent), včetně zejména odpisů a uvedení transakcí stran ve spojení, je porušována.
(67)
Pokud jde o kritérium 1, s ohledem na obdržené připomínky stran a na rozsudek v právní věci C-337/09 P (6) bylo konstatováno, že toto kritérium splňují všechny společnosti. Celkové rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství týkající se všech vývozců zařazených do vzorku však zůstává nezměněno, neboť stále nesplňují požadavky kritérií 2 a 3.
(68)
Pokud jde o kritérium 4, skupina společností uvedená v 57. bodě odůvodnění byla schopna prokázat, že vůči hlavní společnosti této čínské skupiny bylo mezitím zahájeno řízení o úpadku. Byl proto učiněn závěr, že tato skupina společností uvedené kritérium splňuje. Avšak celkové rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství týkající se této skupiny společností zůstává nezměněno, neboť nesplňují požadavky kritérií 2 a 3.
(69)
Ve výsledku tedy nebylo zjištěno, že by kritéria 2 a/nebo 3 zacházení jako v tržním hospodářství splňoval kterýkoli z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nemůže být uděleno žádné z těchto společností.
1.2 Individuální zjišťování
(70)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osmnáct spolupracujících vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku.
(71)
S ohledem na velký počet obdržených žádostí Komise došla k prozatímnímu závěru, že individuální zjišťování by představovalo nadměrnou zátěž a bránilo by dokončení šetření v rozumné době. Proto bylo prozatím rozhodnuto, že žádné žádosti o individuální zjišťování nebudou přijaty.
1.3 Srovnatelná země
(72)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(73)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR jako vhodnou srovnatelnou zemi USA a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(74)
Někteří vývozci a dovozci k této volbě srovnatelné země vyjádřili připomínky a tvrdili, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, zejména vzhledem k tomu, že trh USA je po část období šetření před čínským dovozem chráněn antidumpingovými a antisubvenčními opatřeními.
(75)
Zúčastněné strany navrhly jako vhodnější srovnatelné země Tchaj-wan, Indii a Jižní Koreu. Na základě těchto připomínek bylo rozhodnuto analýzu pro určení vhodné srovnatelné země rozšířit. V důsledku toho byli osloveni všichni významní výrobci solárních panelů. Celkově bylo kontaktováno 34 společností v Indii, devět společností v Japonsku, 15 společností v Malajsii, dvě společnosti v Mexiku, 34 společností v Koreji, devět společností v Singapuru, 43 společností na Tchaj-wanu a 21 společností v USA.
(76)
Odpovědi zaslaly dvě společnosti z Indie, dvě z Tchaj-wanu a dvě z USA. Vzhledem k tomu, že společnosti z Tchaj-wanu vyráběly téměř výlučně fotovoltaické články, zatímco čínský vývoz je převážně ve formě modulů, a USA byly s ohledem na obdržené připomínky považovány za nevhodné, bylo prozatímně rozhodnuto použít jako srovnatelnou zemi Indii. Je třeba poznamenat, že Komise se může k této otázce znovu vrátit, jestliže z dalšího šetření vyplyne, že moduly, články a destičky představují dva nebo tři různé výrobky. Zejména vzhledem tomu, že Indie destičky nevyrábí, možná bude muset být pro oblast destiček vybrána jiná srovnatelná země.
(77)
Jeden indický výrobce poskytl neúplnou odpověď. Informace poskytnuté touto společností proto pro stanovení běžné hodnoty nemohly být použity. Informace uvedené zmíněnou společností by však po ověření mohly být využity k potvrzení toho, že informace uvedené plně spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země jsou pro indický trh skutečně reprezentativní.
1.4 Běžná hodnota
(78)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě porovnání se srovnatelnou třetí zemí s tržním hospodářstvím, v tomto případě Indií.
(79)
Nejprve byly určeny typy výrobku prodávané výrobcem ze srovnatelné země na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(80)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda je možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v období šetření.
(81)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná prodejní cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerých tuzemských prodejů daného typu uskutečněných během období šetření.
(82)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ceny pouze ziskového prodeje daného typu.
(83)
Pokud byly všechny typy výrobku prodávány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(84)
Pro prodej těch typů výrobku, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(85)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(86)
U solárních destiček nemohla být metodou popsanou v 79. až 85. bodě odůvodnění výše běžná hodnota stanovena, neboť žádný ze spolupracujících indických výrobců solární destičky nevyrábí. Bylo ověřováno, zda by bylo možné běžnou hodnotu stanovit na základě velmi podobného výrobku, s případnými nezbytnými úpravami s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech. V případě solárních destiček by nejvíce podobným výrobkem byl solární článek. Než se však z destiček stanou články, musí projít podstatným zpracováním. Použití této metody by si kromě toho vyžádalo podstatné úpravy, které není možné spolehlivě kvantifikovat. Běžnou hodnotu článku proto nelze použít jako základ pro výpočet běžné hodnoty destičky. Alternativně bylo uvažováno použít ceny destiček prodávaných výrobci ze zemí s tržním hospodářstvím na indickém trhu, neboť tyto ceny jsou reprezentativní pro tržní podmínky převládající na trhu destiček v Indii. Jelikož největším dodavatelem destiček ze zemí s tržním hospodářstvím výrobcům ve srovnatelné zemi je Jižní Korea, byla běžná hodnota stanovena na základě cen jihokorejských destiček na indickém trhu.
1.5 Vývozní cena
(87)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(88)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(89)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Výpočet byl upraven o veškeré náklady vzniklé za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a o zisk. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhl spolupracující dovozce dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
1.6 Srovnání
(90)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(91)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(92)
Příslušné úpravy týkající se fyzikálních vlastností, nepřímých daní, dopravy, pojištění, nakládky, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, provizí, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7 Dumpingová rozpětí
(93)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(94)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno jako vážený průměr rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(95)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s celkovým objemem čínského dovozu do Unie.
(96)
Vzhledem k tomu, že spolupráce se prokázala u více než 80 % celkového čínského vývozu do Unie, lze její míru považovat za vysokou. Jelikož nebyl žádný důvod se domnívat, že by se některý vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by nasvědčovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovni, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající
(97)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Jiné spolupracující společnosti (Příloha I)
88,5 %
Všechny ostatní společnosti
112,6 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(98)
Obdobný výrobek vyrábělo přibližně 220 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(99)
Jelikož úplné veřejné informace o výrobě nebyly dostupné, byly ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření použity veškeré dostupné informace týkající se dotčeného výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, makroekonomických údajů poskytnutých službou Europressedienst, nezávislou konzultační společností (dále jen „konzultant“) a ověřených odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Vzhledem k tomu, že moduly, články a destičky jsou do Unie dováženy pod položkami zahrnujícími i další výrobky, jež netvoří předmět tohoto šetření, nebylo možné k určení objemu a hodnoty dovozu využít údaje Eurostatu. Údaje o objemu dovozu a hodnotách vycházely z dat poskytnutých konzultantem. Pokud to bylo možné, byly údaje poskytnuté konzultantem porovnány s veřejnými zdroji a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(100)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta na přibližně 4 GW u modulů, 2 GW u článků a 2 GW u destiček.
(101)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, bylo do vzorku vybráno deset výrobců v Unii představujících 18 %-21 % celkové výroby modulů v Unii, 17 %-24 % celkové výroby článků v Unii a 28 %-35 % celkové výroby destiček v Unii.
2. Určení příslušného trhu Unie
(102)
Část výrobního odvětví Unie je vertikálně integrována a podstatná část jeho výroby, zejména výroba článků a destiček, byla určena k využití pro vlastní spotřebu.
(103)
Pro stanovení toho, zda výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, a za účelem stanovení spotřeby a dalších ekonomických ukazatelů se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie (dále jen „využití pro vlastní spotřebu“).
(104)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s obdobným výrobkem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(105)
Bylo zjištěno, že následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie by měly být zkoumány s ohledem na veškerou činnost výrobního odvětví Unie (včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví): spotřeba, objem prodeje, výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, růst, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a rozsah dumpingových rozpětí. Šetření totiž ukázalo, že tyto ukazatele by bylo oprávněné zkoumat s ohledem na veškerou činnost, neboť výroba určená k využití pro vlastní spotřebu je ve stejné míře ovlivněna konkurenčním dovozem z dotyčné země. Závislý trh a volný trh jsou dále společně označovány jako „celkový trh“.
(106)
Pokud jde o ziskovost, analýza se zaměřila na volný trh, neboť bylo zjištěno, že ceny na závislém trhu ne vždy odrážejí tržní ceny a mají dopad na tento ukazatel.
3. Spotřeba v Unii
(107)
Spotřeba v Unii sestávala z celkového objemu dovozu dotčeného výrobku a objemu celkového prodeje obdobného výrobku v Unii včetně výrobků určených k využití pro vlastní spotřebu. Úplné údaje o celkovém prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie nebyly dostupné. Dovoz do Unie byl navíc evidován pod položkami zahrnujícími i další výrobky, jež nejsou předmětem tohoto šetření. Z těchto důvodů nebylo možné k určení objemu dovozu a jeho hodnoty využít údajů Eurostatu. Při stanovení spotřeby v Unii se proto vycházelo z údajů poskytnutých konzultantem zmíněným v 99. bodu odůvodnění, které byly porovnány s veřejnými zdroji, jako jsou průzkumy trhu a veřejně dostupné studie, a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(108)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1-a
Spotřeba modulů v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
5 465
12 198
19 878
17 538
Index (2009 = 100)
100
223
364
321
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 1-b
Spotřeba článků v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 1-c
Spotřeba destiček v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
1 683
2 376
2 723
2 163
Index (2009 = 100)
100
141
162
129
Zdroj:
Europressedienst.
(109)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba zvýšila u modulů o 221 %, článků o 87 % a destiček o 29 %, avšak v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Celkově spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii oproti úrovni roku 2009 podstatně vzrostla.
4. Dovoz z dotčené země
4.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(110)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2-a
Dovoz modulů z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
3 425
8 606
15 810
13 986
Index (2009 = 100)
100
251
462
408
Podíl na celkovém trhu
63 %
71 %
80 %
80 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 2-b
Dovoz článků z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
175
530
970
1 019
Index (2009 = 100)
100
303
554
582
Podíl na celkovém trhu
8 %
16 %
22 %
25 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 2-c
Dovoz destiček z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
95
523
880
711
Index (2009 = 100)
100
551
926
748
Podíl na celkovém trhu
6 %
22 %
32 %
33 %
Zdroj:
Europressedienst.
(111)
V posuzovaném období se objem dovozu z dotčené země do Unie značně zvýšil, u modulů o 308 %, článků o 482 % a destiček o 648 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dovozu z dotčené země do Unie na trhu. Konkrétněji, podíl dovozu z dotčené země na trhu se zvýšil u modulů ze 63 % na 80 %, u článků z 8 % na 25 % a u destiček ze 6 % na 33 %. Celkově se dovoz dotčeného výrobku z ČLR mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(112)
Je třeba podotknout, že růst dovozu z dotčené země byl mnohem vyšší než růst spotřeby dotčeného výrobku v Unii. Vyvážející výrobci tudíž mohli těžit z rostoucí spotřeby v Unii a jejich pozice trhu v důsledku většího podílu na trhu zesílila.
4.2 Ceny dovozu a cenové podbízení
(113)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3-a
Dovozní cena modulů z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
2 100
1 660
1 350
764
Index (2009 = 100)
100
79
64
36
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník v rámci vzorku
Tabulka 3-b
Dovozní cena článků z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
890
650
620
516
Index (2009 = 100)
100
73
70
58
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník
Tabulka 3-c
Dovozní cena destiček z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
550
400
400
333
Index (2009 = 100)
100
73
73
60
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník
(114)
Průměrná dovozní cena modulů, článků a destiček z ČLR se za posuzované období výrazně snížila. U modulů průměrná dovozní cena poklesla o 64 %, z 2 100 EUR/kW v roce 2009 na 764 EUR/kW v období šetření. Podobně i průměrná dovozní cena článků z ČLR poklesla o 42 %, z 890 EUR/kW na 516 EUR/kW. Průměrná dovozní cena destiček se v posuzovaném období snížila o 40 %, z 550 EUR/kW na 333 EUR/kW.
(115)
Celkově se cena dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření značně snížila.
(116)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření bylo provedeno porovnání vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravených na úroveň cen ze závodu a odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu, tj. náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Použity byly průměrné náklady po dovozu u dvou dovozců modulů zařazených do vzorku. Skutečnost, že hlavní činností těchto dvou subjektů nebyl dovoz, ale montáž modulů, nemá za následek, že by měly být tyto údaje pokládány za nereprezentativní.
(117)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 17,5 %-30,7 % u modulů, 4 %-24,2 % u článků, 16,6 %-21,6 % u destiček a 11,2 %-27,5 % u dotčeného výrobku celkově.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(118)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(119)
Jak je uvedeno v 7. až 10. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období analyzovala Komise na základě údajů získaných od nezávislého konzultanta zmíněného v 99. bodě odůvodnění výše, které se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených odpovědí na dotazník ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(121)
Na základě informací týkajících se všech výrobců obdobného výrobku v Unii byly za účelem tohoto šetření posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(122)
Na základě informací týkajících se výrobců obdobného výrobku v Unii zařazených do vzorku byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(123)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza újmy měla být provedena odděleně na úrovni každého členského státu. Toto tvrzení nebylo doloženo. V rámci šetření navíc nebyly zjištěny žádné zvláštní okolnosti, které by opodstatňovaly k analýze podle členských států. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(124)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4-a
Moduly - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Výrobní kapacita
4 739
6 983
9 500
9 740
Index (2009 = 100)
100
147
200
206
Využití kapacity
45 %
48 %
45 %
41 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 4-b
Články - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
1 683
2 376
2 723
2 024
Index (2009 = 100)
100
141
162
120
Výrobní kapacita
2 324
3 264
3 498
3 231
Index (2009 = 100)
100
140
151
139
Využití kapacity
72 %
73 %
78 %
63 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 4-c
Destičky - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
1 600
2 677
2 553
2 017
Index (2009 = 100)
100
167
160
126
Výrobní kapacita
2 600
3 410
3 945
3 636
Index (2009 = 100)
100
131
152
140
Využití kapacity
62 %
79 %
65 %
55 %
Zdroj:
Europressedienst.
(125)
Celková výroba modulů v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 87 %. Výroba dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba modulů v Unii rostla mnohem pomaleji oproti růstu spotřeby, která se za stejné období více než ztrojnásobila. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu pro výrobu modulů. Navzdory vyšším úrovním výroby se však míra využití kapacit v tomto výrobním odvětví Unie v průběhu období šetření snížila o čtyři procentní body a dosáhla pouze 41 %.
(126)
Výroba článků v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 20 %. Dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba článků v Unii sledovala vývoj spotřeby v Unii, s pomalejším růstem až do roku 2011 a s výraznějším poklesem v období šetření. V souladu s vývojem spotřeby v Unii výrobní odvětví Unie nejprve zvýšilo svou kapacitu o 51 % do roku 2011, a poté, v období šetření, se tato kapacita snižovala. Celkově se kapacita v průběhu posuzovaného období zvýšila o 39 %. Míra využití kapacity rostla do roku 2011, kdy dosáhla svého vrcholu na úrovni 78 %, a poté, během období šetření, se o 15 procentních bodů snížila. Využití kapacity výrobního odvětví Unie pro výrobu článků se v posuzovaném období celkově snižovalo a v období šetření dosáhlo 63 %.
(127)
Výroba destiček v Unii se za posuzované období celkově zvýšila o 26 %. Výroba v Unii dosáhla svého vrcholu v roce 2010, poté v roce 2011 postupně klesala až na ještě nižší úrovně v období šetření. V reakci na zvýšenou spotřebu v Unii výrobci destiček v Unii rozšířili do roku 2011 svou výrobní kapacitu o 52 %, a poté, v období šetření, jejich kapacita klesala. Nicméně celkově za posuzované období vzrostla výrobní kapacita výrobního odvětví Unie pro výrobu destiček o 40 %. Nehledě na růst výroby míra využití kapacity výrobního odvětví Unie pro destičky do roku 2010 rostla, a po tomto období se postupně snižovala, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 7 procentních bodů, a v období šetření dosahovala 55 %.
(128)
Výrobní odvětví Unie tedy v reakci na zvýšenou spotřebu rozšiřovalo svou kapacitu. Úroveň výroby výrobního odvětví Unie však rostla mnohem pomalejším tempem než spotřeba, což v průběhu posuzovaného období vedlo k poklesu míry využití kapacity pro výrobu dotčeného výrobku.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5-a
Moduly - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
1 037
1 890
2 683
2 357
Index (2009 = 100)
100
182
259
227
Podíl na trhu
19 %
15 %
13 %
13 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 5-b
Články - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na celkovém trhu
1 470
1 913
2 245
1 545
Index (2009 = 100)
100
130
153
105
Podíl na trhu
68 %
57 %
52 %
38 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 5-c
Destičky - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na celkovém trhu
1 363
1 520
1 608
1 269
Index (2009 = 100)
100
112
118
93
Podíl na trhu
81 %
64 %
59 %
59 %
Zdroj:
Europressedienst.
(130)
V průběhu posuzovaného období vzrostl objem prodeje modulů o 127 %. S ohledem na zvýšení spotřeby o 221 % to však vedlo k poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 19 % v roce 2009 na 13 % v období šetření. Pokud jde o články, prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil o zanedbatelných 5 %, zatímco spotřeba vzrostla o 87 %, což mělo za následek pokles podílu na trhu ze 68 % v roce 2009 na 38 % v období šetření. Pokud jde o destičky, celkový objem prodeje poklesl o 7 % navzdory zvýšené spotřebě, což vedlo k poklesu podílu na trhu destiček z 81 % v roce 2009 na 59 % v období šetření.
(131)
V reakci na rostoucí spotřebu prodej modulů a článků výrobního odvětví Unie rostl mnohem méně než dovoz z dotčené země a prodej destiček se snížil. Výrobní odvětví Unie tak nemohlo těžit z rostoucí spotřeby. V důsledku toho se v posuzovaném období podíl na trhu u všech tří segmentů snížil.
5.2.3 Zaměstnanost a produktivita
(132)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6-a
Moduly - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
11 779
15 792
17 505
16 419
(Index 2009 = 100)
100
134
149
139
Produktivita (kW/zaměstnanec)
183
211
247
245
(Index 2009 = 100)
100
115
135
134
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 6-b
Články - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
5 281
5 937
5 641
4 782
(Index 2009 = 100)
100
112
107
91
Produktivita (kW/zaměstnanec)
319
400
483
423
(Index 2009 = 100)
100
126
151
133
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 6-c
Destičky - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
1 944
3 853
4 291
3 920
(Index 2009 = 100)
100
198
221
202
Produktivita (kW/zaměstnanec)
823
695
595
515
(Index 2009 = 100)
100
84
72
63
Zdroj:
Europressedienst.
(133)
Zaměstnanost mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla ve výrobě modulů o 39 %, ve výrobě destiček o 102 % a ve výrobě článků poklesla o 9 %. Avšak podotýká se, že do roku 2011 zaměstnanost rostla, a poté, v období šetření, ve výrobě modulů a destiček klesala. V případě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, klesala. Celková produktivita výroby modulů a článků vykazovala pozitivní trendy a zvýšila se u modulů o 34 % a u článků o 33 %. Jde zčásti o důsledek snahy výrobního odvětví Unie reagovat na tlak dumpingového dovozu z ČLR. Celková produktivita u destiček se však za posuzované období snížila o 37 %.
(134)
V souladu s poklesem výroby modulů a destiček v Unii mezi rokem 2011 a obdobím šetření se ve stejném období snížila také zaměstnanost ve výrobě modulů a destiček. Ve výrobě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, se snížila, zatímco výroba článků v Unii stále rostla až do roku 2011, a poté začala klesat.
5.2.3.1 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Pokud jde o dopad velikosti skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země považovat za zanedbatelný.
(136)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu relevantní.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(137)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7-a
Moduly - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu Unie (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Index 2009 = 100)
100
81
62
47
Výrobní náklady (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Index 2009 = 100)
100
74
65
52
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 7-b
Články - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Index 2009 = 100)
100
76
51
31
Výrobní náklady (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Index 2009 = 100)
100
62
64
45
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 7-c
Destičky - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii (EUR/kW)
709
564
515
426
(Index 2009 = 100)
100
80
73
60
Výrobní náklady (EUR/kW)
631
496
520
648
(Index 2009 = 100)
100
78
82
103
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(138)
Prodejní ceny v posuzovaném období zaznamenaly prudký pokles, tj. u modulů o 53 %, u článků o 69 % a u destiček o 40 %. V průběhu posuzovaného období se prodejní ceny trvale snižovaly, ale tento pokles cen byl zvlášť výrazný v období šetření, kdy se propadly na neudržitelnou úroveň. Za posuzované období poklesly výrobní náklady u modulů o 48 % a u článků o 55 %. U destiček výrobní náklady v roce 2010 oproti roku 2009 klesly, ale v roce 2011 se zvýšily, ačkoli stále zůstávaly pod úrovní roku 2009. V období šetření náklady dále rostly a dosáhly poněkud vyšších úrovní než v roce 2009, což lze vysvětlit hlavně zastavením výroby v období šetření. Výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch ani ze svého trvalého úsilí o zvýšení své nákladové účinnosti, ani z dopadu poklesu nákladů na hlavní surovinu, polykrystalický křemík. Bylo tomu tak především v důsledku rostoucího tlaku dumpingového dovozu na ceny, což mělo negativní dopad na prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jejichž pokles přesáhl výši výtěžku nákladové účinnosti. Je to patrné v negativním trendu ziskovosti výrobního odvětví Unie popsaném v 144. bodě odůvodnění níže. Celkově došlo k značnému poklesu průměrné ceny a výrobních nákladů obdobného výrobku (kromě destiček) se zničujícím účinkem na ziskovost výrobního odvětví Unie.
5.3.2 Náklady práce
(139)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8-a
Moduly - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Index 2009 = 100)
100
107
110
113
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 8-b
Články - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Index 2009 = 100)
100
99
99
99
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 8-c
Destičky - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Index 2009 = 100)
100
104
100
117
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(140)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance v případě modulů průběžně rostly, a to celkem o 13 %. Pokud jde o články, zůstávaly průměrné náklady práce v posuzovaném období stabilní a mezi roky 2009 a 2010 mírně poklesly o 1 %, ale poté až do období šetření zůstaly stabilní. Pokud jde o destičky, průměrné náklady práce kolísaly, mezi roky 2009 a 2010 se zvýšily, v roce 2011 se snížily, ale v průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 17 %. Celkový růst mzdových nákladů lze zčásti vysvětlit současným růstem produktivity (moduly), vývojem inflace a sociálních nákladů některých výrobců v Unii (destičky) souvisejících s oslabením výrobního odvětví Unie mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
5.3.3 Zásoby
(141)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9-a
Moduly - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Index 2009 = 100)
100
141
260
229
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 9-b
Články - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Index 2009 = 100)
100
140
452
402
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 9-c
Destičky - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Index 2009 = 100)
100
16
105
170
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(142)
Zásoby v posuzovaném období výrazně rostly, tj. u modulů o 129 %, u článků o 302 % a u destiček o 70 %. Pokud jde o moduly, zásoby průběžně rostly, dosáhly velmi vysoké úrovně v roce 2011 (nárůst o 160 %), v období šetření se snížily, ale v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období stále zůstávaly na velmi vysoké úrovni. V případě článků byl vývoj ještě výraznější, s růstem zásob mezi rokem 2009 a rokem 2011 o více než 350 %. I zde došlo v období šetření k poklesu zásob, ale ty v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období zůstávaly na velmi vysoké úrovni. Pokud jde o destičky, výrobní odvětví Unie mezi lety 2009 a 2010 v důsledku zvýšení jejich prodeje sice snížilo jejich zásoby o více než 80 %, avšak poté konečný stav zásob rychle vzrostl a dosáhl úrovně vyšší, než byla úroveň z roku 2009, a v období šetření došlo k jeho zvýšení o 65 procentních bodů.
(143)
Šetření ukázalo, že vzhledem k nepříznivé současné situaci měli výrobci v Unii tendenci udržovat pouze omezené zásoby obdobného výrobku a vyrábět na základě objednávek. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným faktorem pro stanovení, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
5.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic a schopnost získat kapitál
(144)
Ziskovost a peněžní tok se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10-a
Moduly - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Peněžní tok
13 %
10 %
12 %
3 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 10-b
Články - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Peněžní tok
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 10-c
Destičky - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Peněžní tok
39 %
47 %
32 %
-19 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(145)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje.
(146)
Ziskovost u obdobného výrobku se v průběhu posuzovaného období prudce snížila a přešla ve ztrátu. U modulů ziskovost poklesla o 11 procentních bodů, u článků o 49 procentních bodů a u destiček o 63 procentních bodů.
(147)
Ziskovost u obdobného výrobku se mezi roky 2009 a 2010 zvýšila, ale v roce 2011, kdy výrobní odvětví Unie zaznamenalo ztráty, značně klesla, a v období šetření se snížila ještě více. Zvlášť vysoké ztráty byly ve výrobě článků a destiček.
(148)
Podobně sledoval narůstající negativní trend mezi rokem 2009 a obdobím šetření i vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost. U modulů poklesl o 10 procentních bodů s lehkým růstem v roce 2011, přičemž k největšímu poklesu peněžního toku došlo mezi rokem 2011 a obdobím šetření. U článků a destiček bylo snížení peněžního toku výraznější než u modulů a během období šetření dosáhl tento faktor značně negativní úrovně. Peněžní tok u obdobného výrobku tedy v průběhu posuzovaného období poklesl.
(149)
Dále uvedené údaje představují vývoj investic a návratnosti investic výrobců v Unii zařazených do vzorku za posuzované období v poměru k celkovému trhu.
Tabulka 11-a
Moduly - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Index 2009 = 100)
100
415
535
271
Návratnost investic
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 11-b
Články - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Index 2009 = 100)
100
110
33
22
Návratnost investic
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 11-c
Destičky - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Index 2009 = 100)
100
42
37
20
Návratnost investic
10 %
8 %
0 %
-7 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(150)
Z výše uvedené tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšilo své investice do výroby modulů o 171 %. Souviselo to hlavně se značnými přírůstky kapacity. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie snížilo své investice do výroby článků o 78 % a do výroby destiček o 80 %; uskutečněné investice směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní techniky a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Jelikož si výrobní odvětví Unie v posuzovaném období další investice do článků a destiček nemohlo dovolit, byla v období šetření úroveň investic dosti nízká. Vzhledem k tomu, že investice byly financovány především peněžním tokem a vnitropodnikovými úvěry, mělo snížení peněžního toku okamžitý dopad na výši investovaných prostředků.
(151)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic u obdobného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření sledovala podobný negativní vývoj jako ostatní ukazatele finanční výkonnosti, a to pro všechny tři typy výrobku. U článků a destiček došlo v letech 2009 a 2010 k růstu, avšak v roce 2011 se návratnost investic značně zhoršila a dosáhla záporné úrovně. U modulů byla návratnost investic na záporné úrovni po celé období šetření kromě roku 2010, kdy dosáhla 19 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období snižovala a v období šetření dosahovala u článků -17 %, tj. snížení o 1 %, avšak stále zůstávala na značně záporné úrovni -19 %. Pokud jde o destičky, sledovala návratnost investic trvale negativní vývoj a v období šetření dosáhla -7 %. Celkově se návratnost investic u obdobného výrobku během posuzovaného období vyvíjela negativně.
(152)
Schopnost získat kapitál byla analyzována v souvislosti s celkovým trhem a byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie přinášet hotovost pro výrobu obdobného výrobku a následné zhoršování finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.3.5 Závěr ohledně újmy
(153)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukázala jednoznačně klesající vývoj všech hlavních ukazatelů újmy. Kvůli celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období u modulů a článků vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena po celé posuzované období prudce klesala, což mělo negativní dopad na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(154)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodejů výrobního odvětví Unie však byl doprovázen obrovským snížením průměrné prodejní ceny.
(155)
Během posuzovaného období rostl dovoz zúčastněných stran z ČLR co do objemu i podílu na trhu. Zároveň trvale klesaly dovozní ceny, které byly výrazně nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(156)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie, a zejména výrobci v Unii zařazení do vzorku, si vedou dobře. Vyskytlo se tvrzení, že vývoj určitých ukazatelů újmy, a sice objemu výroby, výrobní kapacity, prodeje a zaměstnanosti, ale i ziskovosti některých výrobců zařazených do vzorku byl vzrůstající a nepředstavoval by podstatnou újmu. Tato tvrzení nebyla potvrzena výsledky šetření, které ukázaly jasné sestupné vývojové tendence mnohých ukazatelů újmy významných pro vyvození závěru, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma.
(157)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny jsou nižší než výrobní náklady, a mají tak negativní účinek na ziskovost výrobního odvětví Unie, která během období šetření dosáhla záporné úrovně. Byl učiněn závěr, že pokud bude dumpingový dovoz na trh Unie pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření trvale rozsáhlejší výrobu obdobného výrobku v Unii. Jak se zdá, potvrdil tento závěr i vývoj během období šetření a po něm, tj. některé společnosti vyhlásily platební neschopnost a/nebo dočasně či trvale zastavily výrobu.
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(159)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly vedle dumpingového dovozu zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
(160)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza příčinných souvislostí měla být provedena na úrovni každého členského státu odděleně. Velikost trhu v členských státech do určité míry určují vnitrostátní režimy podpory. Šetřením však také bylo zjištěno, že poptávka nezávisí výlučně na režimech podpory. Jak se zdá dosáhly solární panely - v závislosti na zeměpisné poloze (míra slunečního záření) a ceně elektrické energie v daném místě - cenové parity nebo k ní mají blízko, což znamená, že k určitým investicím dochází nezávisle na režimech podpory. Proto nemohlo být prokázáno, že podmínky na trhu závisí výlučně na režimech podpory, a toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
2. Účinek dumpingového dovozu
(161)
Šetření prokázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období dramaticky zvýšil a jeho objem značně vzrostl, u modulů o více než 300 %, u článků o 482 % a u destiček o 648 %, a jeho podíl na trhu vzrostl u modulů o 17 procentních bodů, u článků o 17 procentních bodů a u destiček o 27 procentních bodů. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetření rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(162)
Šetření ukázalo, že ceny dumpingového dovozu během posuzovaného období klesly u modulů o 64 %, u článků o 42 % a u destiček o 40 % a vedly k nárůstu cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila, a v období šetření vykazovala ztráty.
(163)
Z výše uvedeného vyplývá, že existence čínského dovozu a růst podílu dumpingového dovozu z Číny na trhu za ceny, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, byly pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie určující, což se promítlo zejména do jeho špatné finanční situace a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(164)
Objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období vzrostl u modulů o 19 %, a podíl na trhu během posuzovaného období klesl z 18,4 % na 6,8 %. Druhým největším vývozcem po ČLR je Tchaj-wan.
(165)
Objem dovozu článků z jiných třetích zemí se v posuzovaném období zvýšil o 186 %, což se promítlo ve zvýšení podílu na trhu z přibližně 24 % v roce 2009 na přibližně 36 % v období šetření. V případě článků je druhým největším vývozcem po ČLR Tchaj-wan, na který připadá mnohem větší dovezená množství a podíl na trhu oproti ostatním třetím zemí, ale stále zaostává za ČLR.
(166)
Objem dovozu destiček z jiných třetích zemí v posuzovaném období klesl o 19 % a podíl na trhu se snížil ze 13,4 % v roce 2009 na 8,5 % v období šetření. Stejně jako ve výše uvedeném případě, také u destiček je druhým největším vývozcem po ČLR Tchaj-wan. Úroveň dovozu z Tchaj-wanu a jeho podíl na trhu však nezaznamenal významný růst a během posuzovaného období zůstávaly na nízké úrovni.
(167)
Dovozní ceny modulů, článků a destiček z třetích zemí byly v průměru vyšší než průměrná cena za jednotku dovozu z Číny. Dostupné informace o dovozu z Tchaj-wanu ukazují, že průměrná dovozní cena modulů a destiček byla vyšší než průměrná dovozní cena modulů a destiček z Číny, avšak průměrná dovozní cena článků byla ve stejném rozmezí jako průměrná čínská dovozní cena článků. Jelikož však nebyly dostupné podrobné informace o cenách podle typu výrobku, mohlo být porovnání cen na základě průměrných hodnot použito pouze orientačně, avšak nelze na tomto základě vyvozovat žádné spolehlivé závěry. Objem dovozu článků z Tchaj-wanu po celé posuzované období trvale rostl, což vedlo ke zvýšení podílu na trhu přibližně o 14 procentních bodů. Avšak i přes zvýšení podílu na trhu byly u výrobku, který je předmětem šetření, celkově objemy nižší než v případě ČLR a úroveň jejich cen v období šetření byla, s výjimkou článků, obecně vyšší. Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z jiných třetích zemí a jejich podíly na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, které jsou v průměru podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobními odvětví Unie.
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí a jeho podíl na trhu
Moduly
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Index 2009 = 100)
100
169
138
119
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
49
144
140
135
(Index 2009 = 100)
100
294
286
276
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Index 2009 = 100)
100
79
64
54
Objem dovozu z USA (MW)
140
180
51
60
(Index 2009 = 100)
100
129
36
43
Podíl dovozu z USA na trhu
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí Asie (MW)
720
1 140
1 029
879
(Index 2009 = 100)
100
158
143
122
Podíl dovozu z ostatních zemí Asie na trhu
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
94
238
165
121
(Index 2009 = 100)
100
253
176
129
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Zdroj:
Europressedienst.
Články
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
510
884
1 100
1 457
(Index 2009 = 100)
100
173
216
286
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Index 2009 = 100)
100
92
64
47
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
235
400
540
997
(Index 2009 = 100)
100
170
230
424
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Index 2009 = 100)
100
116
71
54
Objem dovozu z USA (MW)
40
40
40
33
(Index 2009 = 100)
100
100
100
83
Podíl dovozu z USA na trhu
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Objem dovozu z Japonska (MW)
60
154
170
145
(Index 2009 = 100)
100
257
283
242
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Index 2009 = 100)
100
78
61
48
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
175
290
350
282
(Index 2009 = 100)
100
166
200
161
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Index 2009 = 100)
100
78
62
47
Zdroj:
Europressedienst.
Destičky
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
225
333
235
183
(Index 2009 = 100)
100
148
104
81
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Index 2009 = 100)
100
74
55
52
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
20
50
50
36
(Index 2009 = 100)
100
250
250
180
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Index 2009 = 100)
100
73
55
52
Objem dovozu z USA (MW)
50
55
40
28
(Index 2009 = 100)
100
110
80
56
Podíl dovozu z USA na trhu
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Index 2009 = 100)
100
73
56
54
Objem dovozu z Japonska (MW)
55
50
30
26
(Index 2009 = 100)
100
91
55
47
Podíl dovozu z Japonska na trhu
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Index 2009 = 100)
100
73
54
53
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
100
178
115
93
(Index 2009 = 100)
100
178
115
93
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Index 2009 = 100)
100
74
54
52
Zdroj:
Europressedienst.
(168)
Jak je uvedeno v 108. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii během posuzovaného období vzrostla u modulů o 221 %, u článků o 87 % a u destiček o 29 %. Svého vrcholu dosáhla spotřeba v roce 2011 a v období šetření klesala, avšak stále byla mnohem vyšší než na počátku posuzovaného období, v roce 2009. Výrobní odvětví Unie z tohoto růstu spotřeby nemohlo profitovat, neboť jeho podíl na trhu ve stejném období klesl u modulů z 19 % na 13 %, u článků z 68 % na 38 % a u destiček z 81 % na 59 %. Současně prudce rostl podíl ČLR na trhu, a to až do roku 2011, a zůstával stabilní na značně vysoké úrovni i poté, v období šetření, kdy spotřeba klesala. Vzhledem ke skutečnosti, že i přes pokles spotřeby v Unii v období šetření si dumpingový dovoz z ČLR během posuzovaného období svůj podíl na trhu udržel (moduly), nebo ho zvýšil (články a destičky) na úkor výrobního odvětví Unie, nelze proto učinit závěr, že pokles spotřeby byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(169)
Na základě dostupných informací je obtížné stanovit, do jaké míry poptávka závisí na režimech podpory v členských státech. Ovšem, jak bylo uvedeno v 171. bodě odůvodnění výše, existují různé režimy podpory a interakce mezi nimi a poptávkou je velmi složitá, a jejich přesný dopad lze proto obtížně kvantifikovat. Dostupná fakta však také ukazují, že i při neexistenci režimů podpory bude poptávka po solární energii existovat i nadále a časem dále poroste, i když v menší míře než v podmínkách režimů podpory. V souvislosti s tím některé strany tvrdily, že v některých regionech Unie již bylo dosaženo nebo téměř dosaženo „cenové parity“ (tj. stavu, kdy se náklady na výrobu solární energie rovnají nákladům na výrobu z konvenčních zdrojů energie). Tato tvrzení dosud nebylo možné šetřením potvrdit a šetření v tomto směru bude pokračovat.
3.2 Zaručené výkupní ceny jako hlavní příklad režimů podpory
(170)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčina újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie souvisí se snižováním zaručených výkupních cen solární energie, jež členské státy zavedly. Toto snižování údajně vedlo k poklesu počtu solárních zařízení a snížilo poptávku po výrobku, který je předmětem šetření, na trhu Unie, a tím způsobilo podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie.
(171)
Členské státy zavedly zaručené výkupní ceny, povinné plnění kvót s obchodovatelnými zelenými osvědčeními, investiční dotace a daňové pobídky, aby podpořily výrobu energie z obnovitelných zdrojů. V určitých členských státech je rovněž poskytována podpora ze strukturálních fondů EU. Nejčastěji používaným nástrojem na podporu solární energie byly zaručené výkupní ceny. Analýza Komise se v této fázi zaměřila na tento druh režimu podpory.
(172)
Zaručené výkupní ceny jsou nástrojem finanční podpory zaměřeným na dosažení závazných vnitrostátních cílů pro využívání energie z obnovitelných zdrojů, jak předepisuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (7) o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů. Úroveň podpory a způsob fungování zaručených výkupních cen jsou v jednotlivých členských státech různé. Díky zaručeným výkupním cenám jsou provozovatelé elektrických sítí povinni nakupovat solární energii za ceny, jež zajišťují, že se výrobcům solární energie (obvykle vlastníci solárních zařízení) vrátí náklady a že dosáhnou přiměřeného zisku. Zaručené výkupní ceny, stejně jako jiné režimy podpory, ve většině případů také podléhají kontrole státní podpory podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie, což zajišťuje, že náhrady poskytované výrobcům elektrické energie nebudou neúměrně vysoké.
(173)
I přes rozdíly mezi členskými státy je třeba, pokud jde o vývoj zaručených výkupních cen v Unii, poukázat na tři jevy: i) snižování úrovně zaručených výkupních cen, ii) pozastavení režimu zaručených výkupních cen jako celku (Španělsko), iii) zavedení horních hranic kapacity pro zařízení způsobilá pro podporu a také celkových horních hranic pro novou kapacitu instalovanou v daném roce, na kterou je poskytována podpora na úrovni členských států. Pokud jde o horní hranice, zdá se, že byly zaváděny hlavně v roce 2012, a s největší pravděpodobnosti proto nemají žádný vliv na spotřebu v období šetření. Analýza se proto zaměřila na nedávné pozastavení zaručených výkupních cen ve Španělsku a na snižování úrovně zaručených výkupních cen ve většině členských států. Bylo analyzováno, zda měly dopad na poptávku na trhu Unie a zda to mohlo způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti se mělo za to, že dopad vývoje zaručených výkupních cen na poptávku v oblasti modulů byl reprezentativní také pro situaci v oblasti článků a destiček. Vzhledem k tomu, že články a destičky jsou nezbytně nutné pro výrobu modulů a v jiných výrobních procesech se nepoužívají, pokles poptávky po modulech ovšem automaticky vyvolá pokles poptávky po článcích a destičkách.
(174)
Šetření potvrdilo souvislost mezi vývojem zaručené výkupní ceny a spotřebou, avšak ukázalo, že pokles spotřeby mezi rokem 2011 a obdobím šetření nepřispěl k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jak je podrobně popsána v 163. bodě odůvodnění výše. Šetření totiž ukázalo, že ačkoliv se situace výrobního odvětví Unie zhoršovala, vyvážející výrobci si dokázali udržet vysoký podíl na trhu u modulů (80 %), a ještě mírně zvýšili svůj podíl na trhu u článků (z 22 % v roce 2011 na 25 % v období šetření) a destiček (z 32 % v roce 2011 na 33 % v období šetření). Navíc je třeba poznamenat, že průměrná cena modulů účtovaná výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období klesla o 53 %, zejména v důsledku značného růstu dumpingového dovozu a jeho výrazného tlaku na ceny na trhu Unie. Ztrátu ziskovosti, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, proto nelze přičítat hlavně snižování zaručených výkupních cen.
(175)
Uznává se tedy, že zaručené výkupní ceny vyvolaly poptávku po solární energii a že nedávné pozastavení zaručených výkupních cen (jako ve Španělsku) a jejich snižování v jiných členských státech v období šetření spotřebu šetřeného výrobku snížilo, a mohlo tak přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Avšak pokles spotřeby během období šetření nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(176)
Některé strany tvrdily, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být přitažlivé pro investory, a snížilo tak v Unii poptávku po dotčeném výrobku.
(177)
Šetření potvrdilo souvislost mezi úrovní zaručených výkupních cen a úrovní investic do odvětví výroby solárních zařízení, avšak ukázalo také, že v oblastech s vysokou mírou slunečního záření, kde je výroba solární energie účinnější, a v oblastech s vysokými cenami elektřiny jsou investice do solární energie na těchto cenách méně závislé. Šetření totiž ukázalo, že dochází (např. ve Španělsku) k stále novým investicím, a to nehledě na pozastavení režimu zaručených výkupních cen. Šetření dále ukázalo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie si zachovaly svou přitažlivost i při nižší úrovni zaručených výkupních cen.
(178)
Na základě výše uvedených skutečností nemohl být učiněn jednoznačný závěr, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být pro investory přitažlivé, a přispělo tak k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles zaručených výkupních cen donutil výrobce v Unii ke snižování cen, aby udrželi zájem investorů o investice do fotovoltaické energie a udrželi vzestupný trend poptávky a růstu.
(180)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své ceny hlavně kvůli tlaku ze strany dumpingového dovozu, a nikoli kvůli snižování zaručených výkupních cen. Nasvědčuje tomu skutečnost, že k nejvýraznějšímu poklesu cen výrobního odvětví Unie došlo v letech 2010 a 2011, tj. ještě před větším snižováním zaručených výkupních cen. Ve skutečnosti to byl růst dumpingového dovozu z ČLR za ceny výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, který donutil výrobní odvětví Unie stále více snižovat své ceny.
(181)
Na základě těchto skutečností bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(182)
Souhrnně řečeno, zaručené výkupní ceny byly důležitým činitelem ovlivňujícím vývoj na fotovoltaickém trhu Unie a vývoj spotřeby šetřeného výrobku byl existencí zaručených výkupních cen ovlivněn. Šetření však ukázalo, že i přes značné snižování zaručených výkupních cen nedošlo k výraznému poklesu spotřeby. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj zaručených výkupních cen nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.3 Jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie
(183)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobilo snížení finanční podpory poskytované tomuto výrobnímu odvětví Unie. Na podporu tohoto tvrzení byly předloženy informace založené na subvencích, jež byly jednomu z výrobců v Unii poskytnuty před posuzovaným obdobím (mezi lety 2003 a 2006).
(184)
Předložené důkazy neprokázaly žádnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a údajnou subvencí, kterou obdržel jeden z výrobců v Unii v období předcházejícím posuzovanému období. Ostatně tato informace se jeví jako irelevantní, neboť pochází z doby před posuzovaným obdobím. Proto nemohla být prokázána žádná souvislost mezi jakoukoli údajnou subvencí poskytnutou výrobnímu odvětví Unie a újmou, již toto odvětví utrpělo. Na základě toho bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
3.4 Nadbytečná kapacita
(185)
Bylo uváděno, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byla nadbytečná kapacita na trhu Unie a světovém trhu celkově. Bylo také uváděno, že nadbytečná kapacita na světovém trhu vedla k oživení výrobního odvětví Unie, ke kterému v současnosti dochází, a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení. Některé zúčastněné strany dále tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví unie souvisela s přílišným zvyšováním kapacity výrobního odvětví Unie, kterou toto odvětví samo způsobilo. Některé strany naopak tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobilo to, že výrobní odvětví Unie neuskutečnilo nezbytné investice do zvýšení kapacity.
(186)
Výrobní odvětví Unie skutečně zvyšovalo svou výrobní kapacitu, avšak celkový objem jeho výroby během posuzovaného období nepokrýval rostoucí úroveň spotřeby na trhu Unie. Růst výrobní kapacity výrobního odvětví Unie proto byl odůvodněný a sledoval vývoj trhu, tj. zvýšenou spotřebu. Nelze jej tudíž považovat za příčinu způsobené újmy.
(187)
Podobně se na základě těchto skutečností během šetření nepotvrdilo ani tvrzení, že výrobní odvětví Unie neinvestovalo do rozšíření kapacity. Právě naopak, jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie v celém průběhu posuzovaného období postupně zvyšovalo kapacitu a v celém průběhu posuzovaného období mělo k dispozici nadbytečnou kapacitu, což nasvědčuje tomu, že bylo schopné uspokojit i další poptávku. Tento argument proto musel být zamítnut.
(188)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že v obtížné situaci vyvolané nadbytečnou kapacitou světového trhu a následnou změnou trhu se ocitly všechny hospodářské subjekty na trhu, včetně subjektů působících v odvětvích navazujících na výrobní odvětví Unie a v odvětvích na počátku výrobního řetězce. V této souvislosti se uvádělo, že výrobek, který je předmětem šetření, se stal komoditou, kdy jednotliví výrobci již nejsou schopni stanovit ceny, ale kdy se ceny řídí celosvětovou poptávkou a nabídkou. Bylo uváděno, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila právě tato situace, a nikoli dumpingový dovoz.
(189)
Šetření potvrdilo existenci nadbytečné kapacity na světovém trhu, která měla původ hlavně v ČLR. Pokud jde o změnu na trhu, která by údajně vedla k tomu, že se výrobek, který je předmětem šetření, stal komoditou, toto by neospravedlňovalo nekalé chování v oblasti cen a nekalé obchodní praktiky. V souvislosti s tím je třeba podotknout, že výrobní odvětví Unie vyrábí a prodává šetřený produkt již více než 20 let, zatímco odvětví vyrábějící dotčený výrobek v ČLR se rozvinulo teprve nedávno (přibližně v polovině posledního desetiletí), přitahováno hlavně zaručenými výkupními cenami a dalšími politickými pobídkami Unie a následným růstem poptávky.
(190)
Na základě těchto skutečností byly uvedené argumenty zamítnuty.
3.5 Dopad cen surovin
(191)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie souvisela s vývojem cen polykrystalického křemíku, hlavní suroviny pro výrobu destiček. Bylo uváděno, že výrobní odvětví Unie uzavřelo dlouhodobé dodavatelské smlouvy s pevnými cenami, a proto nemohlo mít prospěch z poklesu cen polykrystalického křemíku v posuzovaném období.
(192)
Šetření odhalilo, že ceny polykrystalického křemíku v roce 2008 vzrostly, avšak v roce 2009 opět klesly, s pouze mírně stoupající tendencí v roce 2010 a počátkem roku 2011. V období šetření ceny značně klesly.
(193)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie má uzavřeny dlouhodobé smlouvy na dodávky polykrystalického křemíku, avšak na základě vývoje cen polykrystalického křemíku byly podmínky těchto smluv sjednány znovu a smluvní ceny se přiblížily cenám na okamžitém trhu, nebo byly ještě nižší.
(194)
Na základě těchto skutečností byl učiněn závěr, že i když někteří konkrétní výrobci v Unii mohli být ovlivněni dlouhodobými smlouvami na dodávky polykrystalického křemíku, výrobní odvětví Unie celkově těmito dlouhodobými smlouvami neutrpělo a bylo schopno plně využít poklesu cen polykrystalického křemíku. Nebylo proto zjištěno, že by tyto dlouhodobé smlouvy přispěly k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3.6 Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo: dopad automatizace, velikost, úspory z rozsahu, konsolidace, inovace, nákladová efektivnost
(195)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byl vysoký stupeň automatizace výrobního procesu. Bylo uváděno, že menší výrobci jsou oproti větším, vertikálně integrovaným výrobcům v nevýhodě, a jakoukoli újmu, kterou tito výrobci utrpěli, nelze přičítat dumpingovému dovozu. V této souvislosti bylo rovněž uváděno, že výrobní odvětví Unie je v každém případě celkově malé, a proto nemohlo využívat úspor z rozsahu.
(196)
Šetření ukázalo, že i u malých výrobců na trhu Unie je výrobní proces vysoce automatizovaný, což se pozitivně promítá do jejich výrobních nákladů. Většina výrobců v Unii je specializována v jedné části výrobního procesu (destičky, články nebo moduly) a díky této specializaci se zvýšila jejich konkurenceschopnost v konkrétním jimi vyráběném typu výrobku. Tvrzení, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil dopad vysokého stupně automatizace, bylo proto zamítnuto.
(197)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že tlak cen vedl ke konsolidaci výrobního odvětví Unie a že právě tato konsolidace je příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že tato konsolidace byla spíše důsledkem dumpingového dovozu. Navíc tato strana nedoložila žádnými důkazy, do jaké míry mohl být tento proces konsolidace příčinou způsobené újmy.
(198)
Dále bylo uváděno, že příčinou způsobené újmy je nedostatečná vertikální integrace výrobního odvětví Unie. Vertikálně integrovaní výrobci by za normálních tržních podmínek měli mít svůj dodavatelský řetězec celkově lépe zabezpečený. Šetření však ukázalo, že výhoda vyplývající z vertikální integrace té části výrobního odvětví Unie, která je vertikálně integrována, nemohla být plně využita, neboť tlak dumpingového dovozu na ceny byl mimořádně silný. Kromě toho výrobní odvětví Unie, a to i vertikálně integrovaní výrobci v Unii, nemohli v důsledku dumpingového dovozu plně využít vysoké míry využití kapacity k dosažení úspor z rozsahu. Šetření dále neprokázalo jakoukoli souvislost mezi vertikální integrací a vyšší mírou ziskovosti, neboť silný tlak na ceny tuto vzájemnou souvislost změnil.
(199)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie v dostatečné míře technicky neinovuje a neinvestuje do nových technologií. Šetření však nedospělo k žádným věcným důkazům, které by tato tvrzení potvrzovaly. Šetření naopak ukázalo, že většina investic uskutečněných výrobním odvětvím Unie směřovala do nových strojů a do výzkumu a vývoje a že celosvětově neexistují mezi těmito výrobky žádné významné rozdíly v technologii.
(200)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že příčinou podstatné způsobené újmy je slabá realizace projektů (neúspěšné projekty). V této souvislosti je třeba podotknout, že uvedené tvrzení nebylo ničím podložené. Každý neúspěšný projekt by navíc bylo možné považovat spíše za důsledek dumpingového dovozu. Uvedený argument proto musel být zamítnut.
(201)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno včas racionalizovat své náklady tak, aby dokázalo reagovat na vývoj na světovém trhu. Jiné strany tvrdily, že v Unii jsou vyšší náklady práce a režijní náklady než v ČLR.
(202)
Šetření ukázalo, že výrobní náklady výrobního odvětví Unie během posuzovaného období neustále klesaly s výjimkou výroby destiček, kde v roce 2010 došlo k poklesu nákladů, ale v roce 2011 a dále v období šetření k jejich růstu na úroveň poněkud vyšší než na počátku posuzovaného období (viz 138. bod odůvodnění výše). Produktivita u modulů a destiček vzrostla, ale u destiček se snížila. Jak bylo uvedeno výše, v důsledku prudkého růstu dumpingového dovozu z ČLR a následného silného tlaku na ceny na trhu Unie nemohlo výrobní odvětví Unie z tohoto snižování nákladů mít prospěch.
(203)
Je třeba poukázat na to, že vyvážející výrobci v ČLR nemají žádné komparativní výhody, pokud jde o používané suroviny (polykrystalický křemík) a stroje, jelikož obojí se většinou dováží z Unie. Pokud jde o náklady práce a režijní náklady, tyto náklady v období šetření představovaly v průměru necelých 10 % celkových nákladů na výrobu modulů a jejich vliv není považován za významný.
(204)
Dále bylo uváděno, že někteří výrobci v Unii si pořizovali destičky, články a/nebo moduly v dotčené zemi a přeprodávali tyto výrobky na trhu Unie jako své vlastní. Šetření odhalilo, že dovoz dotčeného výrobku uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie byl svou povahou doplňkový a z hlediska objemu omezený ve srovnání s výrobou v Unii, a proto nelze mít za to, že by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(205)
Aby mohlo výrobní odvětví Unie čelit trendu klesajících cen dovozu z ČLR, muselo vyvíjet značné úsilí zaměřené na racionalizaci svých výrobních nákladů. Navzdory úsilí výrobního odvětví Unie se tato racionalizace nákladů nemohla promítnout do prodejní ceny kvůli značnému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu.
(206)
Na základě těchto skutečností musely být všechny uvedené argumenty zamítnuty.
3.7 Konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií
(207)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií, neboť tyto technologie jsou vzájemně zaměnitelné a mají stejné konečné použití.
(208)
Šetření ukázalo, že produkty z tenkého fotovoltaického filmu se vyrábějí z jiných surovin a nejsou v nich používány krystalické křemíkové destičky. Mají celkově nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech než krystalické křemíkové moduly. Vzhledem k tomu nemohou být používány na omezených plochách, jako jsou střechy, tj. nejsou plně vzájemně zaměnitelné s dotčeným výrobkem. A proto, ačkoliv mezi produkty z tenkého filmu a dotčeným výrobkem může existovat určitá konkurence, je tato konkurence považována za okrajovou.
(209)
Šetření tedy neshledalo žádnou spojitost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a konkurencí produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií.
(210)
Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
3.8 Finanční krize a její důsledky
(211)
Bylo uváděno, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je finanční krize a hospodářská recese, jež nepříznivě ovlivnily jeho přístup k financím.
(212)
Schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál se během posuzovaného období značně snížila. Jelikož odvětví solární energie je kapitálově náročné, má schopnost získat kapitál klíčový význam. Hospodářská recese měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že i přes růst trhu Unie mezi lety 2009 a 2011 se v důsledku dumpingového dovozu z ČLR za výrazně nižší ceny, než byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie, situace výrobního odvětví Unie zhoršovala. Byl proto učiněn závěr, že možný vliv finanční krize se prohloubil vlivem růstu dumpingového dovozu z ČLR a že omezení přístupu k financím bylo z větší části způsobeno nepříznivým vývojem na trhu, nepříznivou situací a nepříznivými vyhlídkami výrobního odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu. Ačkoliv tedy finanční krize měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3.9 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(213)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že prodej výrobního odvětví Unie na vývoz během posuzovaného období značně poklesl, v případě modulů zejména mezi lety 2009 a 2011 a v případě článků zejména mezi rokem 2009 a prvním čtvrtletím roku 2012, a že toto bylo příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(214)
Jak však ukazuje následující tabulka, objem vývozu modulů, i přes mírný pokles v období šetření, zůstával značný a průměrná úroveň cen v období šetření byla vyšší než průměrné náklady na výrobu modulů po celé posuzované období. Toto tedy nemohlo být příčinou, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie. V případě článků objem vývozu představoval jen přibližně 12 % celkového objemu jejich výroby. Na situaci výrobního odvětví Unie to tedy, i přes nízké ceny během období šetření, mohlo mít jen omezený dopad. A konečně, pokud jde o destičky, jejich vývoz představoval přibližně 24 % celkového objemu výroby, a i přes nízké vývozní ceny dosahované během období šetření to mohlo i v tomto případě mít jen omezený dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
Tabulka 13-a
Moduly
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu modulů v MW
989
1 279
1 157
1 148
(Index 2009 = 100)
100
129
117
116
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Index 2009 = 100)
100
76
59
49
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 13-b
Články
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu článků v MW
62
320
315
238
(Index 2009 = 100)
100
516
508
384
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 13-c
Destičky
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu destiček v MW
93
916
750
486
(Index 2009 = 100)
100
985
806
523
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
850
590
530
480
(Index 2009 = 100)
100
70
63
57
Zdroj:
Europressedienst.
(215)
Na základě těchto skutečností bylo shledáno, že dopad vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie nebyl takový, aby přispěl k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
3.10 Objev ložisek plynu z plynonosných břidlic v Evropské unii
(216)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii a že vyhlídka na zvýšení výroby levného plynu z břidlic vedla ke snížení veřejných a soukromých investic do projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie.
(217)
Šetření zjistilo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období se podstatně zvýšila, jak bylo již uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše. Šetření mimoto nepřineslo žádné věcné důkazy, které by nasvědčovaly tomu, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3.11 Systém Evropské unie pro obchodování s emisemi (ETS)
(218)
Stejná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly nízké investice do výroby solární energie v důsledku nízkých tržních cen povolenek na emise CO2 v rámci systému Evropské unie pro obchodování s emisemi.
(219)
Nebyly však předloženy žádné důkazy a šetření nezjistilo žádné věcné okolnosti, které by tato tvrzení dokládaly. Šetření naopak ukázalo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období výrazně rostla. Na základě těchto skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
3.12 Rozhodnutí v oblasti řízení
(220)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou způsobené podstatné újmy byla nejméně u jednoho z výrobců v Unii nesprávná rozhodnutí v oblasti řízení. Tato tvrzení vycházela z účetní závěrky a z některých informací, jež byly obsaženy v dopise jednoho z akcionářů této společnosti adresovaném ostatním akcionářům.
(221)
Žádná z informací v uvedené složce nenasvědčovala tomu, že by jakékoli z rozhodnutí v oblasti řízení dotčené společnosti bylo neobvyklé nebo neopatrné nebo že by mělo dopad na celé výrobní odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
3.13 Jiné vládní politiky
(222)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly jiné vládní politiky, jako jsou politiky v oblasti obnovitelných zdrojů energie, politiky zaměřené na podporu inovací a na snižování byrokracie, politiky usnadňování obchodu a regulace přístupu do distribuční soustavy, neboť tyto politiky poskytují výhody vyvážejícím výrobcům. Avšak i kdyby bylo pravdou, že některé z těchto politik mohou usnadňovat dovoz z jiných třetích zemí a celkový růst odvětví solární energie, poskytovaly by tyto politiky výhody také výrobnímu odvětví Unie. Ostatně tyto politiky by neměly být chápány tak, že by se takový dovoz do Unie měl realizovat za dumpingové ceny působící újmu. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
3.14 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(223)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány i jiné možné příčiny újmy, jako je dovoz z jiných třetích zemí, spotřeba, zaručené výkupní ceny, jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie, nadbytečná kapacita, dopad cen surovin, újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu, finanční krize a její důsledky, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii, rozhodnutí v oblasti řízení, systémy obchodování s emisemi v Evropské unii a jiné vládní politiky, a bylo zjištěno, že žádná z nich nebyla taková, aby narušila prokázanou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(224)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, byl vyvozen předběžný závěr, že v období šetření existovala příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, jež byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní poznámky
(225)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, společností působících na trzích, které odvětví výroby fotovoltaických zařízení předcházejí a které na ně navazují, dovozců, uživatelů a spotřebitelů dotčeného výrobku.
(226)
Po zahájení šetření se přihlásilo přibližně 150 hospodářských subjektů. Zvláštní dotazníky byly rozeslány dovozcům, kteří nejsou ve spojení, hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce (včetně jednoho výrobce surovin a dodavatelů výrobního zařízení na výrobu šetřeného výrobku), hospodářským subjektům navazujícím na výrobní odvětví Unie (včetně společností připravujících projekty a montážních organizací) a BEUC - organizaci spotřebitelů. Informace předložila tři sdružení představující různé hospodářské subjekty (výrobní odvětví Unie, hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce a hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie) v odvětví výroby fotovoltaických zařízení.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(227)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 25 000 osob.
(228)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že řada ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace spolupracujících výrobců v Unii, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Výrobci modulů, článků a destiček v Unii byli v roce 2011 a v období šetření fakticky ztrátoví. V důsledku toho byli někteří výrobci v Unii již nuceni uzavřít svá výrobní zařízení, a ostatní se potýkali s platební neschopností. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(229)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, a zlepší tak jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobnímu odvětví Unie by rovněž měl být umožněn lepší přístup ke kapitálu a další investice do výzkumu, vývoje a inovací na fotovoltaickém trhu. A konečně, šetření také poukázalo na možné obnovení podnikatelské činnosti výrobců v Unii, kteří byli v důsledku tlaku ze strany čínského dovozu nuceni zastavit výrobu. Celkově by podle tohoto scénáře bylo zajištěno nejen stávajících 25 000 pracovních míst ve výrobním odvětví Unie (v období šetření), ale existovala by i reálná vyhlídka na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(230)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, jak je popsáno v 157. bodě odůvodnění výše, i další výrobci mohli být vystaveni platební neschopnosti, což by z krátkodobého a střednědobého hlediska vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(231)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(232)
Jak bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění výše, pouze u jednoho ze tří dovozců zařazených do vzorku spočívala hlavní podnikatelská činnost v obchodování s dotčeným produktem.
(233)
Bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Za prvé by uložení cel nevedlo k vyloučení veškerého dovozu z ČLR. Za druhé, i když lze očekávat, že uvalení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze z ČLR, vzhledem k pravděpodobnému růstu dovozu z jiných třetích zemí by dovozci, kteří čerpají ze zdrojů v různých zemích, měli být schopni své dodavatelské zdroje změnit.
(234)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce
(235)
Hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce působí hlavně v oblasti výroby surovin a výroby a montáže výrobních zařízení pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření. Od hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce bylo obdrženo osm odpovědí na dotazníky. Uskutečnily se dvě inspekce na místě, a to u jednoho výrobce surovin a jednoho výrobce výrobních zařízení.
(236)
Podíl činnosti těchto osmi spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce, jež souvisela s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti byl během období šetření celkově různý a pouze u jedné z těchto spolupracujících společností představoval 100 % její podnikatelské činnosti, zatímco u ostatních se pohyboval mezi 6 % a 80 %. V průměru činnost související s dotčeným výrobkem během období šetření představovala přibližně 41 % celkové činnosti spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce. Pokud jde o pracovní místa, zaměstnávalo těchto osm spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v období šetření přibližně 4 200 osob. Ziskovost byla různá podle segmentu a podle jednotlivých společností, od vysoké míry až po mírně zápornou míru ziskovosti. Šetření ukázalo, že tyto hospodářské subjekty se zápornou ziskovostí byly negativně dotčeny zhoršenou situací výrobního odvětví Unie, neboť někteří z odběratelů, které ztratily, byli výrobci výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a poklesem spotřeby.
(237)
Prodeje hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v Unii se uskutečňovaly v rámci Unie, do ČLR a jiných třetích zemí. Teritoriální rozdělení objemu prodeje v období šetření v průměru odpovídalo přibližně 20 % prodeje v rámci Unie, téměř 50 % směřovalo do Číny a přibližně 30 % do jiných třetích zemí.
(238)
Některé strany z odvětví na počátku výrobního řetězce tvrdily, že uložení antidumpingových opatření by negativně ovlivnilo jejich podnikatelské činnosti, neboť ČLR je jejich hlavním vývozním trhem. Bylo uváděno, že cla by výrazně omezila dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, a v důsledku toho by ČLR omezila dovoz polykrystalického křemíku a výrobního zařízení z Unie. V důsledku toho by hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie údajně musely omezit rozsah svých podnikatelských činností a snížit zaměstnanost.
(239)
Především je třeba podotknout, že cílem cla není vyloučit čínský dovoz dotčeného výrobku, ale obnovit spravedlivé podmínky na trhu. Čínský dovoz by tak měl i nadále v určité míře zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Ostatně šetření ukázalo, že hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie působí celosvětově na různých vnitrostátních trzích, a proto nejsou závislí výlučně na svém vývozu do ČLR. Lze tedy důvodně předpokládat, že na globálním fotovoltaickém trhu budou hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie pravděpodobně schopny případný pokles vývozu do ČLR nahradit vývozem na ostatní trhy, které v souladu s očekáváními veřejně dostupných studií o trzích mají růst. V každém případě se na čínském fotovoltaickém trhu již nyní projevuje značný nadbytek výrobní kapacity, a proto je sporné, zda by výrobci strojních zařízení v Unii z krátkodobého a střednědobého hlediska byli schopni prodávat mnohem více výrobního zařízení.
(240)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dopad antidumpingových cel na výrobce strojního zařízení by nebyl významný, avšak dopad na dodavatele surovin, s ohledem na možné snížení jejich prodeje do Číny, z krátkodobého hlediska negativní být může.
5. Zájem hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie
(241)
Hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie působí hlavně v oblasti přípravy projektů, odbytu, komunikací a montáže fotovoltaických zařízení Od hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přišlo 13 odpovědí na dotazník pro hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, ale pouze sedm bylo dostatečně úplných a umožňovalo smysluplné posouzení. Byly provedeny dvě inspekce na místě, které se zaměřily na přípravu projektů v oblasti fotovoltaických zařízení a montáž tohoto zařízení. Při analýze odpovědí na dotazník obdržených od 36 spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, se ukázalo, že určitý počet z nich musí být ve skutečnosti zařazen do kategorie hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, neboť jejich hlavní činností je montáž. Tato otázka bude ještě zkoumána v dalším průběhu šetření.
(242)
Podíl činnosti hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, která souvisí s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti je celkově různý. V průměru v šetřeném období představoval tento podíl 41 %. Ziskovost spolupracujících hospodářských subjektů v souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření, v období šetření činila v průměru 11 %. Pokud jde o pracovní místa, v období šetření zaměstnávalo těchto sedm spolupracujících hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přibližně 550 osob.
(243)
Bylo vzneseno tvrzení, že antidumpingová opatření nejsou v zájmu Unie, neboť zvýší cenu modulů, což odradí konečné uživatele/spotřebitele od toho, aby si tato zařízení pořizovali. Vzhledem k tomu by hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie měly mnohem méně zakázek a musely by činnost svých podniků omezit. Toto hodnocení vycházelo ze studie zveřejněné výzkumným ústavem Prognos o možné ztrátě pracovních míst, jež byla předložena v průběhu šetření. Uvedená studie předpovídá, že v případě uložení cel bude ohrožena velká většina pracovních míst na fotovoltaickém trhu EU. Studie používá odhad Evropské asociace fotovoltaického průmyslu (EPIA), podle něhož celkový počet přímých pracovních míst existujících na všech úrovních fotovoltaického trhu Unie včetně výrobců v Unii, dovozců, hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie činí 265 000 pracovních míst. Studie ústavu Prognos, která jako výchozí bod používá odhad celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky z roku 2011, dochází k závěru, že v závislosti na výši cla bude během tří let ztraceno až 242 000 pracovních míst z celkového počtu 265 000 pracovních míst. K většině ztrát pracovních míst údajně dojde na navazujícím trhu, který podle údajů ústavu Prognos v roce 2011 zaměstnával přibližně 220 000 osob.
(244)
Šetření výše uvedený scénář nepotvrdilo a poukázalo na to, že na fotovoltaickém trhu Unie existoval v roce 2011, během období šetření a v roce 2012 mnohem menší počet přímých pracovních míst.
(245)
Šetření v první řadě vyvolalo pochybnosti o správnosti celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky odhadovaného evropskou fotovoltaickou asociací. Zejména při inspekci na místě provedené v EPIA se ukázalo, že podklady, jež vedly k závěru o 265 000 pracovních místech, byly nepřesné a takový závěr neumožňovaly. Informace získané při inspekci na místě ve skutečnosti ukazují, že počet přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky vypočítaný pro rok 2011 by vykazoval statistickou odchylku až 20 %. Uvedený odhad navíc zahrnuje zaměstnanost v jiných evropských zemích mimo Evropskou unii a zaměstnanost související s produktem z tenkého filmu, na který se toto šetření nevztahuje.
(246)
Nehledě na tyto pochybnosti, i kdyby byl pro účely analýzy dopadu navržených opatření použit původní odhad, je nutno poznamenat toto: odhad se týká pracovních míst v oblasti evropské fotovoltaiky v roce 2011, kteréžto období odpovídalo velmi vysokému počtu fotovoltaických zařízení instalovaných v uvedeném roce v EU (přibližně 20 GW). Lze tedy předpokládat, že vzhledem ke snížení počtu instalovaných zařízení, který v období šetření dosáhl přibližně 17,5 GW a v roce 2012 dosáhl 15 GW, klesl odpovídajícím způsobem i počet pracovních míst, zejména v navazujících odvětvích, který je přímo úměrný úrovni instalací. Veřejně dostupný odborný tisk v této souvislosti poukázal na to, že v Německu, které je největším vnitrostátním trhem, zaměstnanost v odvětví fotovoltaiky mezi lety 2011 a 2012 klesla ze 128 000 na 100 000 osob, včetně pracovních míst u výrobců. Šetření dále vyvolalo vážné pochyby ohledně toho, zda tento počet zahrnoval pouze pracovní místa s plným úvazkem vyčleněná výlučně pro výrobu fotovoltaických zařízení. V této souvislosti šetření odhalilo, že zejména na navazujícím trhu (montáž) představuje činnost v oblasti fotovoltaiky zpravidla pouze část mnohem širší podnikatelské aktivity, přičemž hlavní činností bývá montáž v oblasti topení nebo elektřiny, instalatérství atd.
(247)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že uložení opatření může vést ke zvýšení cen výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a z krátkodobého hlediska tak může vést ke snížení instalace fotovoltaických zařízení. Nicméně pracovní místa v této části trhu mohou být negativně ovlivněna jen v omezeném rozsahu, a to vzhledem k následujícím skutečnostem. Za prvé činnost související s fotovoltaikou přinejmenším v některých montážních organizacích představuje pouze část jejich podnikatelských činností a je také sezonní. Montážní organizace by proto za situace snížené poptávky po fovoltaických zařízeních měly být schopny vykonávat jiné činnosti. Jelikož cíle v oblasti obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti stanovené na úrovni EU jsou pro členské státy právně závazné, je třeba očekávat, že snížená poptávka po solárních zařízeních bude mít za následek zvýšení poptávky po jiných formách elektrické energie z obnovitelných zdrojů a v oblasti energetické účinnosti. Mnozí zaměstnanci v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie pravděpodobně disponují potřebnými dovednostmi, aby zvýšení poptávky v těchto blízkých odvětvích dokázali využít. Za druhé vzhledem ke stávajícím ziskům na navazujícím trhu (viz 242. bod odůvodnění výše) by subjekty zabývající se montáží měly být schopny část růstu cen absorbovat, a omezit tak dopad na konečné ceny a na poptávku po fotovoltaických zařízeních.
(248)
Nezávisle na uložení cel veřejně dostupné prognózy poptávky po fotovoltaických zařízeních uvádějí, že v roce 2013 pravděpodobně dojde ke snížení poptávky, s výkonem instalovaným v roce 2013 mezi 9,8 GW a 16,5 GW, což by pravděpodobně mělo v každém případě negativní dopad na počet pracovních míst na navazujícím trhu.
(249)
A konečně je třeba podotknout, že k tomuto růstu cen fotovoltaických zařízení by pravděpodobně došlo v každém případě, neboť výroba v ČLR pro dodávky na trh Unie je, jak se zdá, do značné míry ztrátová, což je neudržitelná situace.
(250)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dopad antidumpingových cel na hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie by z krátkodobého hlediska byl omezeně negativní, s ohledem na vyšší počet smluvně zajištěných montáží než v opačném (kontrafaktuálním) scénáři, který předpovídají významná výzkumná střediska, a v míře, v jaké tato cla nemohou být hospodářskými subjekty navazujícími na výrobní odvětví Unie absorbována. I přes možné snížení poptávky po fotovoltaických zařízeních by montážní organizace měly být schopny provádět jiné činnosti související buď s jinými obnovitelnými zdroji energie, nebo s primární podnikatelskou činností, jak je uvedeno výše.
6. Zájem konečných uživatelů (spotřebitelů)
(251)
Žádná strana přímo zastupující konečné uživatele, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky. V daném případě se odkazuje na dva druhy konečných uživatelů: spotřebitele (domácnosti) a další konečné uživatele (např. instituce, společnosti). Šetření zjistilo, že pouze přibližně jedna čtvrtina stávajících fotovoltaických zařízení v Unii (takzvaná střešní, menší zařízení) byla objednána spotřebiteli. Ostatní zařízení (montovaná na zemi, průmyslová a komerční zařízení, která jsou mnohem větší) byla objednána jinými konečnými spotřebiteli.
(252)
Některé strany tvrdily, že v případě uložení antidumpingových cel by spotřebitele postihlo zvýšení cen fotovoltaických modulů. Lze očekávat, že v důsledku cel by ceny fotovoltaických modulů na trhu EU poněkud vzrostly, avšak je pravděpodobné, že spotřebitelů a jiných konečných uživatelů by se to dotklo jen v omezené míře, protože šetření ukázalo, že cena modulu představuje nanejvýš 50 % z celkových nákladů na pořízení fotovoltaického zařízení. Vzhledem k ziskovým rozpětím společností připravujících projekty a montážních organizací lze důvodně předpokládat, že případný růst cen modulů pro uživatele může být přinejmenším zčásti absorbován, a tedy zmírněn. Na základě dostupných údajů se vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec přinejmenším zčásti absorbuje opatření s navrhovanou výší cla, a opatření tudíž nemusí mít nutně za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(253)
Dále je třeba podotknout, že pokud by cla nebyla uložena, pravděpodobný zánik výrobního odvětví Unie by mohl vést k tomu, že spotřebitelé budou mít do budoucna k dispozici pouze jeden zdroj dodávek modulů. V rámci tohoto scénáře by čínští vyvážející výrobci byli schopni dále posilovat svou, již tak velmi silnou, pozici na trhu a to by také v krátkodobém výhledu mohlo vést ke zvýšeným cenám ke škodě spotřebitelů/konečných uživatelů. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že výroba v ČLR je ztrátová, by ke zvýšení cen, jak je uvedeno výše, pravděpodobně došlo v každém případě.
(254)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově by uložení opatření mělo omezený dopad na spotřebitele a konečné uživatele. A to bez ohledu na vliv vnitrostátních režimů podpory k povzbuzení poptávky po fotovoltaických zařízeních, jak je uvedeno v 182. bodě odůvodnění výše. Budou-li vnitrostátní režimy podpory přizpůsobeny vyšším cenám solárních panelů (prostřednictvím vyšších zaručených výkupních cen), může byt dopad na spotřebitele nulový.
7. Jiná tvrzení
(255)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno zásobovat trh EU v požadovaném množství, a budou-li uložena antidumpingová cla, existuje vážné riziko nedostatku v EU, což může vést k dalšímu růstu cen dotčeného výrobku.
(256)
Šetření shledalo, že toto tvrzení není opodstatněné. Výrobní odvětví Unie má od roku 2009 nedostatečně využívané výrobní kapacity. V období šetření činila míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu modulů 41 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 5,7 GW; míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu článků činila 63 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 1,2 GW, a míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu destiček činila 55 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 1,6 GW. Díky této rezervní kapacitě by proto výrobní odvětví Unie z krátkodobého hlediska bylo schopno soutěžit o další část trhu. Také ze střednědobého hlediska lze důvodně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude rozšiřovat svou výrobní kapacitu, aby mohlo dosáhnout větších úspor z rozsahu a zajistit další snižování cen. Ostatně ve světě existují i další zdroje dodávek, které působí na trhu Unie a které v případě poklesu dovozu čínských výrobků budou schopny soutěžit o trh Unie. Šetření odhalilo, že stávající rezervní kapacita jiné než čínské výroby mimo EU činila v období šetření u modulů 5,6 GW, u článků 6 GW a u destiček 6 GW. Lze proto dospět k závěru, že vzhledem k prognózám poptávky po fotovoltaických zařízeních v EU v roce 2013 (mezi 9,8 GW a 16,5 GW) a v roce 2014 (mezi 9 GW a 17,1 GW) zveřejněným významnými výzkumnými středisky, jako EPIA, je celková rezervní kapacita EU a třetích výrobců mimo EU dostačující, aby v krátkodobém výhledu nahradila případný výpadek čínských dovozů.
(257)
Některé strany rovněž tvrdily, že uložení antidumpingových cel na dotčený výrobek poškodí rozvoj fotovoltaického trhu v Evropě, a že tudíž nebudou dosaženy cíle strategie Evropa 2020 týkající se obnovitelných zdrojů energie a snížení emisí skleníkových plynů v EU.
(258)
Především je třeba uvést, že splnění cílů stanovených pro rok 2020 nezávisí výlučně na solární energii. Stejně důležité jsou i další ekologické zdroje energie, jako např.: energie získávaná pomocí větru, biomasy, vodní energie atd. Jelikož cíle pro rok 2020 nestanoví žádný konkrétní podíl solární energie, nepředpokládá se, že poněkud nižší počet fotovoltaických zařízení zvýší celkové náklady spojené s realizací strategie Evropa 2020. Kromě toho je cena solárních panelů pouze jedním z mnoha činitelů, které jsou podstatné pro rozvoj evropského odvětví výroby fotovoltaických zařízení. Stejně důležité jsou: příznivé právní a finanční podmínky na evropské úrovni a na úrovni členských států, lepší přístup k financování projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a investice do výzkumu a vývoje. Pokud jde o financování investic do solárních energií, dojde díky uložení cla ke zlepšení situace výrobního odvětví Unie i odvětví fotovoltaiky jako celku. Ve svém důsledku to pravděpodobně podpoří přístup výrobního odvětví Unie a investorů v odvětví fotovoltaiky ke kapitálu. A konečně je třeba znovu připomenout, že cílem tohoto cla není vyloučit čínský dovoz, ale obnovit korektní hospodářskou soutěž. Pokud by se cena dotčeného výrobku zvýšila, údaje o zisku dosahovaném na navazujícím trhu umožňují předpokládat, že tento růst cen by byl zčásti absorbován hospodářskými subjekty působícími na navazujícím trhu. Cena modulů pro konečné uživatele/spotřebitele by se proto neměla výrazně zvýšit, a poptávka po solárních zařízeních by mohla zůstat v předpovězeném rozmezí.
(259)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo výrazný nepříznivý dopad na jiné politiky EU.
8. Závěr ohledně zájmu Unie
(260)
Celkové pozitivní důsledky pro výrobní odvětví Unie převažují nad pravděpodobným negativním dopadem na jiné subjekty na fotovoltaickém trhu, včetně spotřebitelů/jiných konečných uživatelů.
(261)
Vzhledem k výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(262)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(263)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobcům v Unii, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(264)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého může přiměřeně dosáhnout toto výrobní odvětví u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 10 % z obratu lze na základě informací uvedených v podnětu chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(265)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 10 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(266)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci z Unie zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(267)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že by se měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(268)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(269)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(270)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Jiné spolupracující společnosti (příloha I)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Všechny ostatní společnosti
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(272)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav zjištěný během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(273)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (8) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(274)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(275)
Jak je uvedeno v oddíle 5 oznámení o zahájení řízení, Komise nyní zjišťuje, zda lze veškerý dovoz dotčeného výrobku z ČLR považovat za pocházející z ČLR. To je zvlášť důležité v případě modulů, které mohou obsahovat komponenty a části z různých zemí. Podle čl. 1 odst. 3 základního antidumpingového nařízení může být země vývozu dumpingového výrobku zemí jednající jako prostředník. Je třeba rovněž poznamenat, že podnět se týká dovozu z Číny, aniž by byl blíže určen původ takových zásilek. A konečně v rámci antidumpingových šetření a šetření o vyrovnávacích clech, která provedly USA a která se týkala téhož výrobku dováženého z ČLR, byla zdůrazněna složitost výrobních a montážních operací, které mohou či nemusí být dostačující pro určení původu (9). S ohledem na tyto úvahy, a aniž je dotčen závěr, který bude v této záležitosti s definitivní platností učiněn, se považuje za vhodné, aby výrobek, který je předmětem šetření, pocházející nebo odesílaný z Číny podléhal prozatímním opatřením, pokud se nejedná o výrobek v tranzitu ve smyslu článku V dohody GATT.
(276)
Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění výše, Komise zavedla nařízením (EU) č. 182/2013 celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího nebo odesílaného z ČLR. Cílem bylo umožnit zpětné uplatnění antidumpingových opatření podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení a vyrovnávacích opatření podle čl. 16 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) (10).
(277)
Pokud jde o současné antidumpingové šetření, a vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antidumpingového šetření v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení měla být zastavena.
(278)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření, jež v souladu s článkem 10 základního antisubvenčního nařízení zahájila Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 8. listopadu 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (11), měla by celní evidence dovozu podle čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení pokračovat.
(279)
V této fázi řízení nelze přijmout žádné rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.
(280)
Vzhledem k výjimečným okolnostem stávajícího řízení, zvláště tedy proto, že se vztahuje na výrobek určený pro trh, jenž vyžaduje stabilitu dodávek v krátkodobém horizontu, považuje se za vhodné zavést prozatímní antidumpingová opatření postupně. Jelikož zvláště výrobní odvětví Unie utrpělo újmu v důsledku nekalých obchodních praktik dotčené země v období šetření, výrobci v Unii nemohou okamžitě dodat nezbytná množství, pokud v důsledku zavedení opatření dojde ke snížení úrovně dovozu. Postupné zavedení antidumpingového cla umožní výrobnímu odvětví Unie v krátkodobém horizontu zvýšit nabídku. Kromě toho tím, že se výrobnímu odvětví Unie poskytne dostatečná doba ke zvýšení úrovně výroby, dostupnost dotčeného výrobku zůstane na přiměřené úrovni, aby mohla uspokojit poptávku. Proto se považuje za vhodné zavést clo ve dvou krocích.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(281)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní dumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků a destiček typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech (tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů), v současnosti kódů KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, ledaže by byly v tranzitu ve smyslu článku V GATT.
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
i)
od vstupu tohoto nařízení v platnost do 5. srpna 2013:
Společnost
Celní sazba
Všechny společnosti
11,8 %
ii)
od 6. srpna 2013:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Společnosti uvedené v příloze
47,6 %
Všechny ostatní společnosti
67,9 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Nařízení (EU) č. 182/2013 se mění takto:
1)
Vkládá se nový nadpis G a nový 22. bod odůvodnění, které znějí:
„G. UKONČENÍ CELNÍ EVIDENCE PRO ÚČELY OCHRANY PŘED DUMPINGOVÝM DOVOZEM
(22)
Od 6. června 2013 je ochrana před dumpingovým dovozem zajištěna prozatímním antidumpingovým clem. Celní evidence dovozu pro účely ochrany před dumpingovým dovozem proto již není nutná.“
2)
V článku 1 se zrušují slova „čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009 a“.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. června 2013.
REGULAMENTUL (UE) NR. 513/2013 AL COMISIEI
din 4 iunie 2013
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule și plachete) originare sau expediate din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2013 prin care se supun înregistrării importurile de acest tip originare sau expediate din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7 și articolul 14 alineatul (5),
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 6 septembrie 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniunea Europeană (denumită în continuare „Uniunea”) de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule și plachete) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).
(2)
Ancheta a fost deschisă în urma unei reclamații depuse la data de 25 iulie 2012 de EU ProSun (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
2. Înregistrarea
(3)
În urma unei cereri adresate de către reclamant și susținute de documente justificative, Comisia a adoptat, la 1 martie 2013, Regulamentul (UE) nr. 182/2013 (3) prin care se supun înregistrării importurile de module fotovoltaice din siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule și plachete) originare sau expediate din Republica Populară Chineză începând cu 6 martie 2013.
3. Părțile vizate de procedură
(4)
Comisia a informat în mod oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile din RPC și importatorii cunoscuți cu privire la deschiderea anchetei. De asemenea, Comisia a informat producătorii din SUA, care a fost considerată o posibilă țară analogă.
(5)
Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
(6)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din țara în cauză, de importatori independenți și de producători din Uniune implicați în anchetă și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a decis să limiteze la un număr rezonabil producătorii-exportatori din țara în cauză, importatorii independenți și producătorii din Uniune care vor fi supuși anchetei prin selectarea unui eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază (acest proces este denumit și „eșantionare”).
(a) Eșantionarea producătorilor din Uniune
(7)
În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selectat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Toți producătorii cunoscuți din Uniune și asociația de producători cunoscută au fost informați cu privire la selecția eșantionului provizoriu de producători din Uniune. Eșantionul provizoriu a fost format din nouă producători din Uniune dintre cei aproximativ 220 de producători din Uniune care erau cunoscuți, înainte de deschiderea anchetei, ca fabricând produse similare (a se vedea considerentul 26 de mai jos), selectați pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției, luând în considerare volumul vânzărilor și situarea geografică care ar putea face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul de timp disponibil. S-a asigurat faptul că eșantionul acoperă atât producătorii din Uniune integrați vertical, cât și pe cei neintegrați. Părțile interesate au fost, de asemenea, invitate să își facă cunoscute punctele de vedere în privința eșantionului provizoriu. Mai multe părți interesate au transmis observații cu privire la eșantionul provizoriu și o parte interesată a solicitat o audiere la consilierul-auditor.
(8)
Mai multe părți interesate au ridicat următoarele obiecții cu privire la eșantionul provizoriu de producători din Uniune:
(i)
Unele părți au susținut că informațiile limitate furnizate cu privire la eșantionul provizoriu selectat au fost insuficiente și le-au împiedicat să formuleze observații pertinente legate de eșantionul propus. În special, acestea au criticat faptul că identitatea producătorilor Uniunii a fost păstrată confidențială și au solicitat să fie comunicate statele membre în care sunt situați producătorii din Uniune incluși în eșantion, precum și cota de producție a producătorilor din Uniune selecționați din volumul total al producției de module fotovoltaice, celule și plachete, precum și procentul din producție și vânzări reprezentat de către întreprinderile din eșantion în mod individual și de eșantion în ansamblu.
(ii)
Metoda utilizată pentru selectarea eșantionului a fost contestată pe motivul că „confundă trei etape diferite”, și anume sprijinul pentru deschiderea anchetei, definiția industriei din Uniune și eșantionarea. Prin urmare, s-a afirmat că nu este clar dacă industria din Uniune era deja definită în momentul selectării eșantionului și, prin urmare, dacă eșantionul poate fi considerat reprezentativ. Fără definirea industriei din Uniune la stadiul de eșantionare, părțile interesate au fost împiedicate să verifice dacă eșantionul provizoriu a fost reprezentativ și, în consecință, dacă pe baza eșantionului, situația industriei din Uniune în cursul perioadei de anchetă, astfel cum este definită în considerentul 19 de mai jos, poate fi evaluată corect. În plus, s-a afirmat că este inadecvat să se selecteze eșantionul provizoriu pe baza răspunsurilor primite din partea producătorilor din Uniune la examinarea sprijinului pentru deschiderea anchetei.
(iii)
S-a afirmat, de asemenea, că eșantionul provizoriu a fost selectat doar dintre întreprinderile care și-au exprimat sprijinul în favoarea prezentei anchete.
(iv)
O parte a afirmat că, deoarece întreprinderile integrate pe verticală sunt incluse în eșantionul provizoriu, volumul producției de plachete și celule ar putea fi luat în calcul de două sau de trei ori, ceea ce aruncă îndoieli cu privire la reprezentativitatea globală a eșantionului. S-a cerut ca, pentru producătorii integrați vertical, numai volumul producției de module să fie luat în considerare, nu și volumul de celule și plachete.
(v)
Aceeași parte a afirmat că datele pe care s-a bazat selectarea eșantionului au fost cel puțin parțial nefiabile, ceea ce ar putea afecta reprezentativitatea eșantionului provizoriu în ansamblu.
(vi)
Una dintre părți a furnizat o listă care ar conține circa 150 de producători din Uniune suplimentari de produse similare, afirmând că și aceștia ar fi trebuit luați în considerare pentru selectarea unui eșantion de producători din Uniune.
(9)
Argumentelor aduse de părți li s-a răspuns după cum urmează:
(i)
Producătorii din Uniune au solicitat păstrarea confidențialității numelor lor din cauza riscului de represalii. Au existat, într-adevăr, amenințări reale împotriva producătorilor din Uniune de a-și vedea afectate interesele comerciale atât în Uniune, cât și în afara acesteia. Comisia a considerat că aceste cereri au fost suficient de întemeiate pentru a li se da curs. Divulgarea amplasării sau a ponderii în producție și vânzări a producătorilor individuali din Uniune selectați pentru eșantion ar putea foarte ușor să dezvăluie identitatea producătorului în cauză și cererile în această privință au trebuit respinse.
(ii)
Comisia nu a „confundat” determinarea sprijinului pentru deschiderea unei anchete, definirea industriei din Uniune și selectarea eșantionului provizoriu, întrucât aceste etape au rămas independente una de alta, iar deciziile în legătură cu fiecare dintre ele au fost luate separat. Nu s-a demonstrat în ce măsură utilizarea datelor privind producția și vânzările furnizate de producătorii din Uniune în contextul examinării sprijinului pentru deschiderea anchetei a afectat reprezentativitatea eșantionului. La deschiderea anchetei, industria din Uniune a fost, într-adevăr, definită provizoriu. Toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune și de la alte părți înainte de deschiderea anchetei au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale în Uniune în mod provizoriu pentru perioada de anchetă, astfel cum este definită în considerentul 19 de mai jos.
(iii)
Toți producătorii din Uniune care au răspuns la întrebările legate de sprijinul acordat pentru deschiderea anchetei au fost luați în considerare pentru eșantion, indiferent dacă aceștia au sprijinit, s-au opus sau nu au exprimat nicio opinie cu privire la anchetă; prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(iv)
Problema dublei sau triplei contabilizări a fost luată în considerare în momentul în care a fost selectat eșantionul provizoriu. S-a constatat că excluderea producției și vânzărilor de plachete și celule ale producătorilor din Uniune integrați vertical nu ar ține seama de o parte din producția de plachete și celule vândute pe piața liberă. Prin urmare, s-a considerat că excluderea vânzărilor de plachete și celule din volumul total de producție nu ar conduce neapărat la un eșantion mai reprezentativ. În plus, reprezentativitatea eșantionului a fost stabilită nu numai pe baza volumului producției, ci și în funcție de răspândirea geografică și de o reprezentare echilibrată a producătorilor integrați vertical și neintegrați. Reprezentativitatea relativă a volumului producției a fost calculată la nivelul fiecărui tip de produs similar. Pe această bază, s-a considerat că metodologia pentru selectarea eșantionului provizoriu a fost rezonabilă și, prin urmare, eșantionul este considerat reprezentativ pentru industria din Uniune în ceea ce privește produsul care face obiectul anchetei în ansamblu. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(v)
În ceea ce privește fiabilitatea datelor, eșantionul a fost selectat pe baza informațiilor disponibile în momentul efectuării selecției eșantionului, astfel cum se prevede la articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. În privința fiabilității datelor utilizate în sprijinul deschiderii anchetei, ancheta nu a descoperit nicio dovadă că datele colectate înaintea deschiderii ar cuprinde lacune semnificative. Prin urmare, se poate presupune în mod rezonabil că baza pe care a fost selectat eșantionul provizoriu a fost suficient de fiabilă. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(vi)
În ceea ce privește lista de aproximativ 150 de producători din Uniune suplimentari, trebuie remarcat faptul că aceste informații au fost depuse cu mult după termenul prevăzut pentru ca părțile interesate să prezinte observații privind componența eșantionului provizoriu, iar producătorii din Uniune să se manifeste și să solicite să fie incluși în eșantion. În plus, aproximativ 30 de producători din Uniune incluși în această listă erau de fapt cunoscuți de Comisie la momentul selectării eșantionului. Mai mult, toți producătorii din Uniune care s-au prezentat după publicarea avizului de deschidere au fost luați în considerare la selectarea eșantionului. Pe această bază, reprezentativitatea eșantionului nu a fost afectată. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(10)
După primirea observațiilor, componența eșantionului a fost revizuit, din cauză că au existat indicii că una dintre întreprinderile selectate nu ar fi fost în situația de a coopera pe deplin. Pentru a menține nivelul de reprezentativitate a eșantionului, a fost selectat un producător suplimentar din Uniune. Eșantionul revizuit este constituit, prin urmare, din 10 întreprinderi, selectate pe baza celui mai mare volum reprezentativ pentru fiecare nivel de producție, luând în considerare volumul vânzărilor pe piața UE și situarea geografică care puteau face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul de timp disponibil. Ca urmare, eșantionul revizuit de producători din Uniune reprezintă, ca procent din totalul producției din Uniune, între 18 % și 21 % pentru module, între 17 % și 24 % pentru celule și între 28 % și 35 % pentru plachete și acoperă producătorii integrați vertical și neintegrați. Având în vedere că un procentaj exact ar permite calcularea volumului de producție al producătorului din Uniune suplimentar menționat mai sus și, prin urmare, determinarea identității acestuia, nu se pot dezvălui procentele exacte.
(b) Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați
(11)
Ținând seama de numărul potențial mare de importatori neafiliați, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, tuturor importatorilor li s-a solicitat să se prezinte Comisiei și să furnizeze, astfel cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor care privesc produsul vizat în perioada de anchetă, definită în cadrul considerentului 19 de mai jos.
(12)
Dintre cei aproximativ 250 de importatori neafiliați prezentați de reclamant și pe care i-a contactat Comisia, 36 de părți au răspuns la formularul de eșantionare anexat la avizul de deschidere: 35 pentru module, un singur răspuns pentru celule și niciun răspuns pentru plachete. Eșantionul a fost selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, pentru a acoperi cel mai mare volum reprezentativ de importuri care poate face în mod rezonabil obiectul anchetei ținând seama de timpul disponibil. Pe această bază, Comisia a selectat un eșantion de trei importatori neafiliați pentru module și unul pentru celule. În urma observațiilor primite, Comisia a decis să includă în eșantion încă un importator neafiliat pentru module. Această întreprindere s-a prezentat și a afirmat că nivelul său de activitate ar justifica includerea sa în eșantion. Datele pe care le transmisese inițial au fost, prin urmare, reexaminate și s-a dovedit că se strecurase o eroare materială în ceea ce privește volumul importurilor raportat de către importatorul în cauză. Din aceste motive, întreprinderea în cauză a fost inclusă în eșantionul de importatori neafiliați. În plus, două întreprinderi care fuseseră inițial selectate în eșantion nu au răspuns la chestionar și, prin urmare, au fost considerate necooperante cu ancheta și excluse din eșantionul de importatori neafiliați. Prin urmare, eșantionul importatorilor neafiliați era compus din doi importatori pentru module și un importator pentru celule, reprezentând aproximativ 2 %-5 % din totalul importurilor din țara în cauză. Totuși, după primirea răspunsului la chestionar, a devenit evident că activitatea de bază a doi dintre cei trei importatori se concentrează, de fapt, pe instalațiile solare și nu pe comerțul cu produsul în cauză. Ancheta a arătat că majoritatea importurilor pentru produsul în cauză intră pe piața Uniunii prin societăți afiliate producătorilor-exportatori din RPC sau prin întreprinderile care realizează instalarea ori prin promotorii de proiecte. În aceste condiții, eșantionul a fost considerat, în mod provizoriu, reprezentativ. Cu toate acestea, în cursul anchetei suplimentare, Comisia va contacta și alți importatori neafiliați cooperanți pentru a verifica dacă aceștia se califică drept importatori și pentru a vedea dacă dimensiunea eșantionului poate fi mărită.
(c) Alcătuirea eșantionului de producători-exportatori
(13)
Ținând seama de numărul aparent mare de producători-exportatori, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare în vederea determinării dumpingului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori li s-a solicitat să se prezinte Comisiei și să furnizeze, astfel cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor care privesc produsul vizat în perioada de anchetă, definită în cadrul considerentului 19 de mai jos. Au fost, de asemenea, consultate autoritățile țării în cauză.
(14)
Nu mai puțin de 135 de producători-exportatori chinezi (adesea grupuri de mai multe întreprinderi) s-au prezentat în cadrul exercițiului de eșantionare. Societățile care au cooperat reprezintă 80 % din valoarea totală a exporturilor chineze. Eșantionul selectat de șapte grupuri de întreprinderi este format din primii trei exportatori cooperanți cu cel mai mare volum de exporturi de module, din primii doi exportatori cooperanți cu cel mai mare volum de exporturi de celule și din primii doi exportatori cooperanți cu cel mai mare volum de exporturi de plachete.
(d) Răspunsuri la chestionare și verificări
(15)
Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion, precum și producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor neafiliați incluși în eșantion, operatorilor din amonte și din aval și asociațiilor acestora care s-au prezentat în termenele stabilite în avizul de deschidere. Comisia a contactat și o asociație reprezentativă a consumatorilor.
(16)
S-au primit răspunsuri la chestionar de la toți producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion, de la toți producătorii din Uniune incluși în eșantion, de la trei importatori neafiliați din Uniune incluși în eșantion, precum și de la 21 de operatori din amonte și din aval și de la trei asociații ale acestora.
(17)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor (grupuri de) întreprinderi.
(a)
Producători din Uniune
-
Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor 10 producători din Uniune incluși în eșantion.
(b)
Producători-exportatori din RPC
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, RPC
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, RPC
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, RPC
-
JingAo Group, RPC
-
Jinzhou Yangguang Energy, RPC
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, RPC
-
Yingli Green Energy Holding Company, RPC
(c)
Importatori afiliați din Uniune
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Germania
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italia
-
Delta Energy Systems S.r.l., Roma, Italia
-
Sunways AG, Konstanz, Germania
-
JA Solar GmbH, München, Germania
(d)
Comercianți/importatori afiliați din afara Uniunii
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taiwan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, RAS Hong Kong
-
Wealthy Rise International Ltd, RAS Hong Kong
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Elveția
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Elveția
(e)
Importator neafiliat din Uniune
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Germania
(f)
Operatori din amonte
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Germania
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Germania
(g)
Operatori din aval
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Germania
-
ValSolar SL, Badajoz, Spania
(h)
Asociații
-
EPIA, Bruxelles, Belgia
(18)
Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC cărora era posibil să nu li se acorde TEP, s-a efectuat o verificare pentru stabilirea valorii normale pe baza datelor din India, în calitate de țară analogă, la sediul următoarelor întreprinderi:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, India
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, India
4. Perioada de anchetă și perioada examinată
(19)
Ancheta cu privire la dumping și la prejudiciu a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2011 și 30 iunie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând din 2009 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(20)
Produsul în cauză constă în module sau panouri fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin, precum și celule și plachete de tipul celor utilizate în modulele sau panourile fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin, originare sau expediate din Republica Populară Chineză. Celulele și plachetele au o grosime de maximum 400 de micrometri. Acest produs este încadrat în prezent la codurile NC ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 și ex 8541 40 90 (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(21)
Următoarele tipuri de produse sunt excluse din definiția produsului în cauză:
-
încărcătoarele solare care constau din mai puțin de șase celule, sunt portabile și furnizează energie electrică pentru dispozitive sau încarcă baterii;
-
produsele fotovoltaice cu strat subțire;
-
produsele fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin care sunt integrate permanent în produse electrice, în cazul cărora produsele electrice au altă funcție decât generarea de energie electrică și aceste produse electrice consumă electricitatea generată de celula/celulele fotovoltaică/fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin integrată/integrate.
(22)
Modulele, celulele și plachetele fotovoltaice transformă lumina solară în energie electrică. Conversia este efectuată de celulele care absorb lumina și o transformă în energie electrică prin intermediul siliciului cristalin.
(23)
Plachetele reprezintă prima etapă a procesului de producție. Acestea sunt construite din siliciu cristalin și constituie componentele-cheie pentru producția de celule.
(24)
În primul rând, siliciul cristalin trebuie topit pentru a obține lingouri de siliciu cristalin, care sunt apoi secționate pentru a obține plachetele. Plachetele sunt tratate printr-o secvență de prelucrare cu semiconductori de înaltă tehnologie pentru a obține celulele solare funcționale. Celulele reprezintă cea de-a doua etapă a procesului de producție. Ele au o joncțiune pozitiv-negativ, care are rolul de a colecta și de a transmite electricitatea generată de celulă.
(25)
Modulele reprezintă a treia etapă a procesului de producție. Pentru asamblarea modulelor, celulele sunt lipite unele de altele cu sârme sau benzi metalice plate, rezultând un șir de celule. Acestea se laminează între plăci. În general, placa superioară este din sticlă, iar cea de suport este polimerică. De obicei, se utilizează rame care să permită montarea la fața locului (de exemplu, pe acoperișuri). Modulul poate să aibă sau nu un invertor.
2. Produsul similar
(26)
Ancheta a arătat că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din India, care a servit drept țară analogă pentru stabilirea valorii normale, precum și produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice, precum și aceleași utilizări finale de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. Afirmații cu privire la definiția produsului
(i) Caracteristici fizice, chimice și tehnice și utilizări finale
(27)
Mai multe părți interesate au susținut că ancheta nu poate acoperi trei produse cu caracteristici fizice, chimice și tehnice diferite și, prin urmare, modulele, celulele și plachetele ar trebui să facă obiectul a trei anchete separate. În plus, acestea au susținut că nu este clar dacă ancheta acoperă un singur produs sau trei produse distincte și, prin urmare, că nu beneficiază de toate posibilitățile de a-și apăra interesele. S-a cerut, de asemenea, excluderea plachetelor din anchetă ca alternativă dacă nu sunt excluse plachetele monocristaline (a se vedea considerentele 42-44 de mai jos).
(28)
Producția de plachete - celule - module este un singur proces de producție, cu diferite etape de producție. Modulele, celulele și plachetele determină împreună caracteristicile produsului finit (modulele). Ancheta a arătat că producția de plachete și celule este direct și exclusiv dedicată fabricării de module; modulele, celulele și plachetele au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice (determinate de materia primă utilizată) și au aceeași utilizări finale de bază, și anume sunt vândute în scopul integrării în sisteme solare fotovoltaice. Performanța modulelor este legată direct de performanța plachetelor și a celulelor.
(29)
Avizul de deschidere a anchetei a precizat în mod clar că modulele, celulele și plachetele constituie produsul care face obiectul anchetei. Prin urmare, părțile interesate au avut toate posibilitățile de a-și apăra interesele pe baza produsului în cauză, astfel cum a fost definit. Din aceste motive, argumentele au fost respinse.
(ii) Nomenclatura diferită
(30)
S-a afirmat, de asemenea, că modulele, celulele și plachetele nu pot fi considerate un singur produs, întrucât au mai multe niveluri diferite de coduri NC din opt cifre, subpoziții din șase cifre, poziții tarifare din patru cifre în cadrul Sistemului armonizat (SA) și capitole din două cifre, iar acestea se găsesc, de asemenea, în diferite secțiuni ale Nomenclaturii SA. Acest argument ca atare este nerelevant pentru determinarea definiției produsului supus unei anchete antidumping care se bazează pe caracteristicile fizice ale produsului în cauză.
(iii) Valoarea adăugată a celulelor
(31)
Mai multe părți au susținut că valoarea adăugată de procesul de conversie a celulelor reprezintă cea mai mare parte din valoarea unui modul și că, prin urmare, celulele trebuie considerate un produs distinct.
(32)
Ancheta a arătat că producția de celule este cea mai complexă etapă, din punct de vedere tehnologic, din procesul de producție. Cu toate acestea, s-a dovedit, de asemenea, că cele trei etape de prelucrare sunt legate între ele și că valoarea adăugată nu este concentrată într-o anumită etapă a procesului de producție, ci este repartizată de-a lungul întregului proces. Din aceste motive, argumentul a fost respins.
(iv) Piețe comerciale separate
(33)
Unele părți interesate au afirmat că modulele, celulele și plachetele au piețe comerciale separate și că, prin urmare, ar trebui să fie tratate ca produse diferite, lucru dovedit, de asemenea, de faptul că un număr mare de producători nu sunt integrați pe verticală.
(34)
Modulele, celulele și plachetele nu pot fi considerate produse distincte, ale căror prețuri variază doar în funcție de factori de piață. De fapt, prețurile lor sunt strict interconectate și afectate de prețul polisiliciului. De asemenea, așa cum s-a arătat și mai sus, în considerentele 23-25, produsul în cauză este fabricat printr-un singur proces de producție cu diferite etape. Faptul că unii producători nu sunt integrați pe verticală ține doar de decizii comerciale și de economii de scară și nu infirmă această concluzie. Din aceste motive, acest argument a trebuit respins.
(v) Utilizare finală și interschimbabilitate
(35)
Mai multe părți interesate au susținut că modulele, celulele și plachetele trebuie tratate ca produse diferite, având în vedere faptul că acestea au utilizări finale diferite și nu sunt interschimbabile.
(36)
După cum s-a menționat mai sus, ancheta a arătat că procesul de producție a plachetelor - celulelor - modulelor este un singur proces de producție și, prin urmare, problema interschimbabilității între diferitele etape ale unui singur proces de producție nu se aplică. În plus, modulele, celulele și plachetele au aceeași utilizare finală, convertirea luminii solare în energie electrică și, prin urmare, nu pot fi utilizate pentru alte aplicații.
(vi) Canale de distribuție
(37)
O parte interesată a afirmat că modulele, celulele și plachetele nu au aceleași canale de distribuție și ar trebui, prin urmare, să nu fie considerate un singur produs. Ancheta a arătat că modulele, celulele și plachetele pot fi distribuite prin canale de distribuție diferite sau similare. Cu toate acestea, principalele criterii pentru a defini un singur produs sunt aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și aceleași utilizări finale. Având în vedere considerentele 27-29 de mai sus, concluzia este, prin urmare, că faptul de a avea canale de distribuție diferite nu se consideră un element determinant. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(vii) Percepția consumatorului
(38)
S-a afirmat că modulele, celulele și plachetele diferă în mod substanțial în ceea ce privește percepția consumatorului și că, prin urmare, nu ar trebui considerate un singur produs.
(39)
La fel ca mai sus, principalele criterii pentru a defini un singur produs sunt aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și aceleași utilizări finale. Având în vedere considerentele 27-29 de mai sus, concluzia este, prin urmare, că o percepție diferită a consumatorului nu se consideră un element determinant. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(viii) Produse cu strat subțire
(40)
O parte interesată a afirmat că produsele fotovoltaice cu strat subțire ar trebui incluse în definiția produsului în cauză, argumentând că acestea au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și aceleași utilizări finale de bază.
(41)
Produsele fotovoltaice cu strat subțire sunt excluse în mod specific din definiția produsului (a se vedea considerentul 21 de mai sus). Produsele fotovoltaice cu strat subțire au caracteristici fizice, chimice și tehnice diferite față de produsul în cauză. Acestea sunt fabricate în urma unui proces de producție diferit și nu din siliciu cristalin, care constituie principala materie primă pentru producția de module, celule și plachete. Ele au o eficiență mai scăzută a conversiei și un randament energetic mai mic și, prin urmare, nu sunt adecvate pentru aceleași tipuri de aplicații ca și cele vizate de produsul în cauză. Din aceste motive, aceste argumente trebuie respinse.
(ix) Excluderea plachetelor monocristaline
(42)
O parte interesată a afirmat că plachetele monocristaline ar trebui excluse din definiția produsului în cauză, deoarece au caracteristici fizice, chimice și tehnice diferite de cele ale plachetelor multicristaline. S-a afirmat că există diferențe de structură a cristalelor, de formă și de aspect. În plus, s-a afirmat că nu există producție de plachete monocristaline în Uniune.
(43)
Ancheta a constatat că plachetele monocristaline sunt de calitate superioară în raport cu cele multicristaline, deși procesele de producție sunt similare și utilizează aceleași materii prime principale (polisiliciu). Prin urmare, concluzia este că plachetele monocristaline și plachetele multicristaline au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază.
(44)
Ancheta a arătat că utilizările finale de bază sunt identice, deoarece atât plachetele monocristaline, cât și cele multicristaline sunt dedicate exclusiv producției de celule solare (monocristaline și pluricristaline, după caz) și au ca rezultat producția de module solare (monocristaline și pluricristaline, în mod corespunzător). Nu există diferențe semnificative între cele două tipuri de plachete, care sunt interschimbabile, ambele putând fi utilizate pentru a produce celule. În plus, în ceea ce privește afirmația că nu se produc plachete monocristaline în Uniune, ancheta a arătat că în Uniune se produc atât plachete monocristaline, cât și multicristaline. Din aceste motive, acest argument trebuie respins.
(x) Produse semifinite
(45)
În plus, s-a susținut că plachetele și celulele ar trebui considerate produse conductoare semifinite (semifabricate intermediare), în timp ce modulele sunt produse finite: prin urmare, primele nu ar trebui considerate un singur produs.
(46)
Așa cum s-a arătat mai sus, principalele criterii pentru a defini un singur produs sunt aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și aceleași utilizări finale. Prin urmare, având în vedere considerentele 27-29 de mai sus, concluzia este că diferența între produse finite sau semifinite nu este considerată un element determinant. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(xi) Încărcătoare solare
(47)
O parte interesată a solicitat excluderea panourilor solare dedicate exclusiv încărcării bateriilor de 12V, pe baza faptului că acestea au o altă utilizare finală decât modulele de conectare la rețea, din cauza faptului că generează o tensiune mult mai scăzută și, prin urmare, nu sunt adecvate pentru conectarea la rețea.
(48)
În conformitate cu avizul de deschidere, încărcătoarele solare care constau din mai puțin de șase celule, sunt portabile și furnizează energie electrică pentru dispozitive sau încarcă baterii sunt excluse din definiția produsului care face obiectul anchetei. Modulele de mai mult de șase celule dedicate exclusiv încărcării bateriilor au aceleași caracteristici de bază și aceeași performanță ca și modulele de conectare la rețea. Ele utilizează o tensiune în circuit deschis mai joasă decât cea utilizată la modulele de conectare la rețea. În ciuda acestei diferențe, ancheta a arătat că acest tip de module pot fi conectate la rețeaua electrică. Tensiunea mai scăzută poate fi ușor compensată de o creștere a dimensiunii și/sau a numărului de celule. Prin urmare, modulele dedicate încărcării bateriilor și care constau din mai mult de șase celule se încadrează în definiția produsului în cauză.
(xii) Concluzie
(49)
Pe baza celor de mai sus, concluzia provizorie este că modulele sau panourile fotovoltaice din siliciu cristalin, precum și celulele și plachetele de tipul celor folosite la modulele sau panourile fotovoltaice din siliciu cristalin, după cum se menționează mai sus, constituie un singur produs. Cu toate acestea, Comisia va investiga în continuare dacă modulele, celulele și plachetele constituie unul singur, două sau trei produse separate. Prin urmare, Comisia invită toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere cu privire la această chestiune, ținând seama de concluzia provizorie la care a ajuns Comisia în acest stadiu. Oricum, chiar și în cazul în care, în cele din urmă, se va consideră că acestea reprezintă două sau trei produse diferite, ancheta actuală ar acoperi toate aceste produse diferite și se vor putea impune măsuri definitive cu privire la module, celule și plachete indiferent dacă acestea constituie unul sau mai multe produse.
C. DUMPINGUL
1. Republica Populară Chineză
1.1. Tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(50)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) în cazul producătorilor despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(51)
Pe scurt și numai în scopul facilitării referirilor, aceste criterii sunt descrise în continuare:
1.
deciziile economice se adoptă ca răspuns la condițiile pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
2.
întreprinderile dispun de un set clar de documente contabile de bază care fac obiectul unui audit independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate cazurile;
3.
nu există denaturări semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată;
4.
legislația privind falimentul și proprietatea asigură securitatea juridică și stabilitatea; și
5.
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței.
(52)
În cadrul anchetei de față, toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au solicitat un tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP), în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere privind TEP în termenele prevăzute.
(53)
Comisia a adunat toate informațiile considerate necesare și a verificat toate informațiile furnizate în cererile de acordare a TEP la sediile întreprinderilor în cauză.
(54)
Verificarea a stabilit că niciunul dintre cei șapte producători-exportatori (grupuri de întreprinderi) care solicită TEP nu îndeplinește cerințele criteriilor prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(55)
Toate cele șapte grupuri de întreprinderi au beneficiat de regim fiscal și de subvenții preferențiale și, prin urmare, nu au putut să demonstreze că nu ar face obiectul unor denaturări semnificative moștenite de la sistemul de economie planificată; ca urmare, niciunul nu a îndeplinit cerințele de la criteriul 3 din evaluarea TEP.
(56)
Șase grupuri de întreprinderi nu au reușit să demonstreze că conturile lor ar fi auditate de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și, prin urmare, nu au îndeplinit cerințele de la criteriul 2 din evaluarea TEP.
(57)
Un grup de întreprinderi nu a reușit să demonstreze că toate întreprinderile din cadrul său se supun legilor falimentului și nu a îndeplinit cerințele de la criteriul 4 din evaluarea TEP.
(58)
În plus, trei grupuri de întreprinderi nu au fost în măsură să demonstreze că nu fac obiectul unei intervenții semnificative din partea statului și nu au îndeplinit cerințele de la criteriul 1 din evaluarea TEP.
(59)
În urma comunicării concluziilor privind TEP, s-au primit observații din partea tuturor întreprinderilor incluse în eșantion.
(60)
Două grupuri de întreprinderi au prezentat o observație privind procedura și au afirmat că evaluarea TEP a fost realizată după termenul-limită, adică după perioada de trei luni prevăzută la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și că, prin urmare, ancheta ar trebui închisă fără întârziere. În sprijinul cererii lor, ele au invocat hotărârile Curții de Justiție în cauzele producătorilor de încălțăminte Brosmann (4) și Aokang (5).
(61)
În primul rând, se reamintește faptul că cauzele Brosmann și Aokang nu sunt relevante pentru evaluarea legalității analizei legate de TEP din cadrul anchetei de față, deoarece cauzele respective, spre deosebire de prezenta anchetă, se referă la situații în care nu s-au efectuat deloc evaluări legate de TEP.
(62)
În plus, cauzele Brosmann și Aokang nu sunt relevante pentru evaluarea legalității anchetei de față, întrucât regulamentul de bază a fost modificat între timp. Articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, astfel cum a fost modificat, prevede că Comisia va realiza evaluarea TEP doar pentru întreprinderile incluse în eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază și că această evaluare trebuie realizată în termen de șapte luni și, în orice caz, nu mai târziu de opt luni de la deschiderea anchetei. Articolul modificat se aplică tuturor anchetelor noi și în curs la data de 15 decembrie 2012, prin urmare inclusiv celei de față.
(63)
În orice caz, interpretarea jurisprudenței consacrate, conform căreia nu a existat nicio încălcare per se a dreptului la o decizie legată de TEP, în pofida faptului că termenul de trei luni nu a fost respectat, trebuie menținută.
(64)
Principalele observații de substanță primite se referă la regimul fiscal și la subvențiile preferențiale. Exportatorii nu au contestat faptele stabilite, ci au pus sub semnul întrebării importanța acestora pentru îndeplinirea criteriului 3 pentru acordarea TEP. În special, ei au afirmat că ajutoarele de stat nu reprezintă o proporție semnificativă din cifrele lor de afaceri respective.
(65)
Trebuie remarcat, în acest sens, că un sistem de impozitare a veniturilor care tratează în mod favorabil anumite întreprinderi considerate strategice de către guvern nu este, în mod clar, caracteristic pentru o economie de piață. Un astfel de sistem este încă puternic influențat de planificarea de stat. Se observă, de asemenea, că denaturările cauzate de reducerile de impozit pe profit sunt semnificative, având în vedere că modifică complet valoarea profiturilor brute pe care trebuie să le realizeze întreprinderea pentru a fi atractivă pentru investitori. De asemenea, denaturările sunt permanente, iar valoarea absolută a beneficiului obținut în cursul perioadei de anchetă este, din cauza naturii avantajului, nerelevantă pentru a evalua dacă denaturarea este „semnificativă”. Evaluarea importanței trebuie să se bazeze mai curând pe impactul global al măsurii asupra situației economice și financiare a întreprinderii.
(66)
În ceea ce privește criteriul 2, trei grupuri de întreprinderi au afirmat că au respectat normele stabilite de standardele internaționale de contabilitate, întrucât conturile lor consolidate din SUA au fost pe deplin în conformitate cu standardele respective. Unele întreprinderi au afirmat, de asemenea, că, în general, conturile lor respectă standardele de contabilitate din China, pe care le consideră a fi echivalente cu cele internaționale. Cu toate acestea, chestiunea în discuție nu este dacă standardele de contabilitate chineze sunt în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. Chestiunea în discuție este dacă conturile sunt conforme cu standardele contabile aplicabile sau nu. În special, aceste observații nu au făcut nicio referire la faptul că, în ceea ce privește situațiile financiare individuale ale întreprinderilor chineze în cauză, s-a constatat că au fost încălcate o serie de standarde internaționale de contabilitate (și standardele chineze echivalente), în special cele privind amortizarea inventarului și prezentarea informațiilor legate de tranzacțiile între părțile afiliate.
(67)
În ceea ce privește criteriul 1, luând în considerare observațiile primite din partea părților și având în vedere hotărârea în cauza C-337/09 P (6), concluzia este că acest criteriu este îndeplinit de toate întreprinderile. Cu toate acestea, determinarea TEP pentru toți exportatorii din eșantion rămâne neschimbată, întrucât încă nu îndeplinesc cerințele de la criteriile 2 și 3.
(68)
În ceea ce privește criteriul 4, grupul de întreprinderi menționat în considerentul 57 de mai sus a putut demonstra că a fost deschisă între timp procedura de faliment împotriva principalei întreprinderi chineze din grup. Concluzia este, prin urmare, că acest criteriu este îndeplinit de către acest grup de întreprinderi. Cu toate acestea, determinarea TEP pentru acest grup de întreprinderi rămâne neschimbată, deoarece acestea nu îndeplinesc cerințele de la criteriile 2 și 3.
(69)
În concluzie, nu s-a dovedit că vreunul dintre producătorii-exportatori din eșantion îndeplinește criteriile TEP 2 și/sau 3. Prin urmare, TEP nu poate fi acordat niciuneia dintre aceste întreprinderi.
1.2. Examinarea individuală
(70)
18 producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori cooperanți care nu au fost selectați pentru a fi incluși în eșantion au transmis cereri de examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(71)
Ținând seama de numărul mare de cereri primite, Comisia a ajuns la concluzia provizorie că examinările individuale ar reprezenta o povară inutilă și ar împiedica finalizarea la timp a anchetei. În consecință, s-a hotărât cu titlu provizoriu să nu se accepte niciuna dintre cererile de examinare individuală.
1.3. Țară analogă
(72)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP se stabilește pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țara analogă”).
(73)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a folosi SUA ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și a invitat toate părțile interesate să își formuleze observațiile în această privință.
(74)
Mai mulți exportatori și importatori au transmis observații cu privire la alegerea țării analoge, argumentând că SUA nu ar fi o țară analogă adecvată, în principal din cauza faptului că piața americană a fost protejată prin măsuri antidumping și compensatorii de importurile din China pe parcursul unei părți din perioada de anchetă.
(75)
Părțile interesate au propus Taiwanul, India și Coreea de Sud ca țări analoge mai adecvate. În urma acestor observații, s-a decis extinderea analizei privind identificarea unei țări analoge corespunzătoare. În consecință, au fost abordați toți producătorii majori de panouri solare. În total, au fost contactate 34 de întreprinderi din India, nouă întreprinderi din Japonia, 15 întreprinderi din Malaysia, două întreprinderi din Mexic, 34 de întreprinderi din Coreea, nouă întreprinderi din Singapore, 43 de întreprinderi din Taiwan și 21 de întreprinderi din Statele Unite ale Americii.
(76)
S-au primit răspunsuri de la două întreprinderi din India, două din Taiwan și două din SUA. Întrucât întreprinderile din Taiwan produc aproape exclusiv celule fotovoltaice, în timp ce exporturile chineze sunt în principal sub formă de module, iar Statele Unite ale Americii au fost considerate inadecvate având în vedere observațiile primite, s-a decis, cu titlu provizoriu, să se utilizeze India ca țară analogă. Ar trebui remarcat faptul că Comisia poate reexamina acest aspect în cazul în care ancheta ulterioară dovedește că modulele, celulele și plachetele constituie două sau trei produse diferite. În special, având în vedere faptul că India nu produce plachete, este posibil să fie nevoie să se selecteze o altă țară analogă pentru plachete.
(77)
Un producător indian a furnizat un răspuns incomplet. Prin urmare, informațiile prezentate de această întreprindere nu au putut fi utilizate pentru stabilirea valorii normale. Cu toate acestea, informațiile prezentate de întreprinderea respectivă și verificate ar putea fi utilizate pentru a confirma că informațiile prezentate de către producătorul din țara analogă care a cooperat pe deplin sunt într-adevăr reprezentative pentru piața indiană.
1.4. Valoarea normală
(78)
Întrucât niciunui exportator chinez inclus în eșantion nu i s-a acordat TEP, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, folosind India ca țară terță cu economie de piață analogă.
(79)
În primul rând, au fost identificate tipurile de produs vândute pe piața internă de către producătorul din țara analogă care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.
(80)
Ulterior, Comisia a analizat dacă, în cazul producătorului din țara analogă, fiecare tip de produs similar vândut pe piața internă ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale. Pentru aceasta, s-a stabilit, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți pe piața internă pe durata perioadei de anchetă.
(81)
Acolo unde s-a constatat că volumul vânzărilor unui tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru tipul respectiv de produs și dacă prețul de vânzare mediu ponderat al acelui tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț a fost calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale tipului respectiv de produs, realizate în cursul PA.
(82)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.
(83)
În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(84)
Pentru vânzările tipurilor de produs care nu s-au făcut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru tipurile de produs care nu se vând pe piața internă, s-a utilizat o valoare normală determinată ulterior.
(85)
Pentru a determina această valoare normală, media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale suportate, precum și profitul mediu ponderat realizat de către unicul producător din țara analogă care a cooperat pe deplin la anchetă din vânzările interne ale produsului similar în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în cursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la propriul său cost mediu de producție în cursul perioadei de anchetă. După caz, costurile de producție și costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale au fost ajustate înainte de a fi folosite în cadrul testului privind operațiunile comerciale normale și pentru a determina valorile normale.
(86)
Pentru plachetele solare, valoarea normală nu a putut fi stabilită utilizând metodologia descrisă în considerentele 79-85 de mai sus, întrucât niciunul dintre producătorii indieni care au cooperat nu produce plachete solare. S-a verificat dacă valoarea normală ar putea fi stabilită pe baza unui produs foarte asemănător, aplicând ajustările necesare, dacă este cazul, pentru diferențele de proprietăți fizice. În cazul plachetelor solare, produsul cel mai asemănător ar fi o celulă solară. Cu toate acestea, plachetele necesită o prelucrare semnificativă înainte să devină celule. În plus, această metodă ar necesita ajustări semnificative, care nu pot fi cuantificate în mod fiabil. Prin urmare, valoarea normală a unei celule nu poate fi utilizată ca bază pentru calcularea unei valori normale pentru o plachetă. Ca alternativă, s-a luat în considerare utilizarea prețurilor plachetelor vândute de producătorii din țările cu economie de piață pe piața indiană, deoarece aceste prețuri sunt reprezentative pentru condițiile de piață prevalente pe piața plachetelor din India. Întrucât Coreea de Sud este, dintre economiile de piață, cel mai mare furnizor de plachete către producătorii din țara analogă, valoarea normală se stabilește pe baza prețurilor plachetelor sud-coreene pe piața indiană.
1.5. Prețul de export
(87)
Producătorii-exportatori au efectuat vânzări la export în Uniune fie direct către clienți independenți, fie prin intermediul unor întreprinderi afiliate stabilite în Uniune.
(88)
Atunci când vânzările la export către Uniune au fost realizate direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(89)
În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost efectuate prin intermediul întreprinderilor afiliate situate în Uniune, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor de primă revânzare aplicate de către aceste întreprinderi afiliate clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări pentru a ține cont de toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv de cheltuielile de vânzare, cheltuielile generale și administrative, precum și de profit. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un importator neafiliat cooperant al produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului afiliat nu a fost considerat fiabil, având în vedere relația dintre producătorul-exportator și importatorul afiliat.
1.6. Comparația
(90)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
(91)
Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.
(92)
Au fost efectuate ajustări adecvate în funcție de caracteristicile fizice, impozitele indirecte, costurile de transport, de asigurare, de manipulare și de încărcare, precum și în funcție de costurile auxiliare, de ambalare și de credit, de comisioanele și de taxele bancare, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.
1.7. Marje de dumping
(93)
Pentru întreprinderile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar stabilită pentru țara analogă s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(94)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă a fost stabilită ca medie ponderată a marjelor calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.
(95)
În ceea ce privește toți ceilalți producători-exportatori din RPC, marjele de dumping au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu volumul total al importurilor chineze în Uniune.
(96)
Întrucât producătorii-exportatori cooperanți realizau peste 80 % din volumul total de exporturi din China către Uniune, nivelul de cooperare poate fi considerat ridicat. Întrucât nu exista niciun motiv pentru a considera că vreun producător-exportator s-a abținut în mod deliberat de la cooperare, marja reziduală de dumping a fost stabilită la nivelul întreprinderii incluse în eșantion care a avut marja de dumping cea mai ridicată. Această procedură a fost considerată adecvată deoarece nu au existat indicii potrivit cărora întreprinderile necooperante ar fi practicat dumpingul la un nivel mai scăzut și în scopul de a asigura eficacitatea oricărei măsuri.
(97)
Din aceste motive, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Întreprinderea
Marja de dumping
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
Alte întreprinderi cooperante (anexă)
88,5 %
Toate celelalte întreprinderi
112,6 %
D. PREJUDICIUL
1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii
(98)
Produsul similar este fabricat de către aproximativ 220 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(99)
Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație, datele macroeconomice furnizate de Europressedienst, o firmă independentă de consultanță (denumit în continuare „consultantul”) și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale în Uniune pentru perioada de anchetă, întrucât nu au fost disponibile informații publice complete privind producția. Întrucât modulele, celulele și plachetele sunt importate în Uniune în cadrul unor poziții tarifare care acoperă și alte produse, care nu fac obiectul prezentei anchete, nu s-au putut utiliza statisticile Eurostat pentru a determina volumul și valoarea importurilor. Volumul și valoarea importurilor s-au bazat pe datele furnizate de către consultant. Atunci când a fost posibil, datele primite de la consultant au fost verificate încrucișat cu surse publice și cu răspunsurile verificate la chestionar.
(100)
Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 4 GW pentru module, 2 GW pentru celule și 2 GW pentru plachete în cursul perioadei de anchetă.
(101)
Astfel cum se indică în considerentul 10 de mai sus, 10 producători din Uniune au fost selectați pentru includerea în eșantion, aceștia reprezentând 18 %-21 % din producția totală de module din Uniune, 17 %-24 % din producția totală de celule din Uniune și 28 %-35 % din producția totală de plachete din Uniune.
2. Stabilirea pieței relevante din Uniune
(102)
O parte din industria din Uniune este integrată pe verticală și o parte importantă din producția industriei din Uniune a fost destinată utilizării captive, în special producția de celule și plachete.
(103)
Pentru a stabili dacă industria din Uniune a suferit prejudicii importante și pentru a se determina consumul și alți indicatori economici, s-a analizat dacă și în ce măsură utilizarea ulterioară a producției industriei din Uniune a produsului similar (utilizare „captivă”) a trebuit luată în considerare.
(104)
Pentru a oferi o imagine cât mai completă cu putință a situației industriei din Uniune, au fost analizate date pentru întreaga activitate a produsului similar și s-a stabilit în consecință dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere.
(105)
S-a constatat că următorii indicatori economici privind industria din Uniune ar trebui analizați cu referire la întreaga activitate (inclusiv utilizarea captivă a industriei din Uniune): consumul, volumul de vânzări, producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității de producție, creșterea, investițiile, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capital și amploarea marjei de dumping. Acest lucru se datorează faptului că ancheta a arătat că acești indicatori ar putea fi analizați în mod rezonabil prin raportare la întreaga activitate, deoarece producția destinată utilizării captive a fost, de asemenea, afectată de concurența importurilor din țara în cauză. În continuare, piața captivă și piața liberă luate împreună sunt denumite „piața totală”.
(106)
În ceea ce privește rentabilitatea, analiza s-a concentrat asupra pieței libere, deoarece s-a constatat că prețurile de pe piața captivă nu reflectă întotdeauna prețurile pieței și au avut un impact asupra acestui indicator.
3. Consumul la nivelul Uniunii
(107)
Consumul din Uniune a fost alcătuit din volumul total al importurilor de produs în cauză și volumul total al vânzărilor produsului similar în Uniune, inclusiv cele destinate utilizării captive. Nu au fost disponibile date complete privind totalul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii. În plus, importurile în Uniune au fost înregistrate la poziții tarifare care acoperă și alte produse, care nu fac obiectul prezentei anchete. În consecință, datele Eurostat nu au putut fi utilizate pentru a determina volumul și valoarea importurilor. Prin urmare, consumul din Uniune s-a bazat pe datele furnizate de către consultantul menționat în considerentul 99 de mai sus și verificate încrucișat cu surse publice, precum studii de piață și studii disponibile public, precum și cu răspunsurile verificate la chestionar.
(108)
Consumul în Uniune a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1-a
Consumul de module în Uniune (în MW)
2009
2010
2011
PA
Piața totală
5 465
12 198
19 878
17 538
Indice (2009 = 100)
100
223
364
321
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 1-b
Consumul de celule în Uniune (în MW)
2009
2010
2011
PA
Piața totală
2 155
3 327
4 315
4 021
Indice (2009 = 100)
100
154
200
187
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 1-c
Consumul de plachete în Uniune (în MW)
2009
2010
2011
PA
Piața totală
1 683
2 376
2 723
2 163
Indice (2009 = 100)
100
141
162
129
Sursă:
Europressedienst
(109)
În perioada examinată, consumul total al Uniunii a crescut cu 221 % pentru module, cu 87 % pentru celule și cu 29 % pentru plachete, între 2009 și perioada de anchetă, dar a scăzut în perioada de anchetă comparativ cu 2011. În termeni globali, consumul de produs care face obiectul anchetei în Uniune a crescut în mod semnificativ în comparație cu nivelul său din 2009.
4. Importurile provenite din țara în cauză
4.1. Volumul și cota de piață a importurilor originare din țara în cauză
(110)
Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2-a
Importurile de module din RPC (în MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor din RPC
3 425
8 606
15 810
13 986
Indice (2009 = 100)
100
251
462
408
Cota de piață din piața totală
63 %
71 %
80 %
80 %
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 2-b
Importurile de celule din RPC (în MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor din RPC
175
530
970
1 019
Indice (2009 = 100)
100
303
554
582
Cota de piață din piața totală
8 %
16 %
22 %
25 %
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 2-c
Importurile de plachete din RPC (MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor din RPC
95
523
880
711
Indice (2009 = 100)
100
551
926
748
Cota de piață din piața totală
6 %
22 %
32 %
33 %
Sursă:
Europressedienst
(111)
În perioada examinată, volumul importurilor în Uniune din țara în cauză a crescut în mod considerabil, cu 308 % pentru module, cu 482 % pentru celule și cu 648 % pentru plachete. Acest lucru a dus la creșteri semnificative ale cotelor de piață ale importurilor din țara în cauză în Uniune. Mai precis, cotele de piață ale importurilor din țara în cauză au crescut de la 63 % la 80 % pentru module, de la 8 % la 25 % pentru celule și de la 6 % la 33 % pentru plachete. În termeni globali, importurile de produs în cauză din RPC au crescut în mod semnificativ, ca volum și cotă de piață, între 2009 și PA.
(112)
Ar trebui remarcat faptul că creșterea importurilor din țara în cauză a fost mult mai puternică decât creșterea consumului din Uniune pentru produsul în cauză. În consecință, producătorii-exportatori au putut beneficia de creșterea consumului din Uniune, iar poziția lor pe piață a devenit mai puternică datorită cotelor de piață mai mari.
4.2. Prețurile importurilor și subcotarea prețului
(113)
Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:
Tabelul 3-a
Prețul de import al modulelor din RPC (în EUR/kW)
2009
2010
2011
PA
Prețuri de import
2 100
1 660
1 350
764
Indice (2009 = 100)
100
79
64
36
Sursă:
Europressedienst și răspunsuri verificate la chestionarul din cadrul eșantionului
Tabelul 3-b
Prețul de import al celulelor din RPC (în EUR/kW)
2009
2010
2011
PA
Prețuri de import
890
650
620
516
Indice (2009 = 100)
100
73
70
58
Sursă:
Europressedienst și răspunsuri verificate la chestionar
Tabelul 3-c
Prețul de import al plachetelor din RPC (în EUR/kW)
2009
2010
2011
PA
Prețuri de import
550
400
400
333
Indice (2009 = 100)
100
73
73
60
Sursă:
Europressedienst și răspunsuri verificate la chestionar
(114)
Prețul mediu de import pentru module, celule și plachete din RPC a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Pentru module, prețul mediu de import a scăzut cu 64 %, de la 2 100 EUR/kW în 2009 la 764 EUR/kW în perioada de anchetă. Similar, prețul mediu de import al celulelor din RPC a scăzut cu 42 %, de la 890 EUR/kW la 516 EUR/kW. În cursul perioadei examinate, prețul mediu de import al plachetelor a scăzut cu 40 %, de la 550 EUR/kW la 333 EUR/kW.
(115)
În termeni globali, prețul produsului în cauză a scăzut semnificativ între 2009 și PA.
(116)
Pentru a putea determina subcotarea prețurilor în perioada de anchetă, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespondente pe tip de produs pentru importurile de la producătorii-exportatori chinezi care au cooperat, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește costurile ulterioare importului, respectiv costurile de vămuire, de manipulare și de încărcare. Au fost utilizate costurile medii ulterioare importului ale celor doi importatori de module incluși în eșantion. Faptul că principala lor activitate nu a fost reprezentată de importuri, ci de instalarea de module nu a făcut ca datele să fie nereprezentative.
(117)
Prețurile au fost comparate în funcție de tip, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul PA, a indicat o subcotare medie ponderată a marjelor de 17,5 %-30,7 % pentru module, 4 %-24,2 % pentru celule, 16,6 %-21,6 % pentru plachete și de 11,2 %-27,5 % în termeni globali pentru produsul în cauză.
5. Situația economică a industriei din Uniune
5.1. Generalități
(118)
Conform articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
(119)
Astfel cum se menționează în considerentele 7-10 de mai sus, a fost utilizată eșantionarea pentru examinarea prejudiciului suferit de industria din Uniune.
(120)
În scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincția dintre indicatorii macroeconomici și microeconomici privind prejudiciul. Comisia a analizat indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată pe baza datelor obținute de la consultantul independent menționat în considerentul 99 de mai sus referitoare la toți producătorii din Uniune. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza răspunsurilor verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(121)
În sensul prezentei anchete, au fost evaluați următorii indicatori macroeconomici, pe baza informațiilor referitoare la toți producătorii de produs similar din Uniune: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.
(122)
Următorii indicatori microeconomici au fost evaluați pe baza informațiilor cu privire la eșantionul de producători de produs similar din Uniune: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.
(123)
O parte interesată a susținut că condițiile de piață pentru produsul în cauză diferă de la un stat membru la altul și că, prin urmare, analiza prejudiciului ar trebui să fie realizată la nivelul fiecărui stat membru în parte. Această afirmație nu a fost susținută cu probe. În plus, ancheta nu a evidențiat niciun fel de circumstanțe speciale care să justifice o analiză a prejudiciului pentru fiecare stat membru în mod individual. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
5.2. Indicatori macroeconomici
5.2.1. Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție
(124)
Totalul producției din Uniune, capacitatea de producție și rata de utilizare a acestei capacități au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 4-a
Module - producție, capacitate de producție și rata de utilizare a capacității de producție (MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul producției
2 155
3 327
4 315
4 021
Indice (2009 = 100)
100
154
200
187
Capacitatea de producție
4 739
6 983
9 500
9 740
Indice (2009 = 100)
100
147
200
206
Rata de utilizare a capacității
45 %
48 %
45 %
41 %
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 4-b
Celule - producție, capacitate de producție și rata de utilizare a capacității de producție (MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul producției
1 683
2 376
2 723
2 024
Indice (2009 = 100)
100
141
162
120
Capacitatea de producție
2 324
3 264
3 498
3 231
Indice (2009 = 100)
100
140
151
139
Rata de utilizare a capacității
72 %
73 %
78 %
63 %
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 4-c
Plachete - producție, capacitate de producție și rata de utilizare a capacității de producție (MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul producției
1 600
2 677
2 553
2 017
Indice (2009 = 100)
100
167
160
126
Capacitatea de producție
2 600
3 410
3 945
3 636
Indice (2009 = 100)
100
131
152
140
Rata de utilizare a capacității
62 %
79 %
65 %
55 %
Sursă:
Europressedienst
(125)
Producția totală de module din Uniune a crescut cu 87 % în cursul perioadei examinate. Producția a atins un vârf în 2011 și apoi a scăzut în cursul PA. Producția de module a Uniunii a crescut într-un ritm mult mai lent decât creșterea consumului, care a crescut de peste trei ori în cursul aceleiași perioade. În contextul unei creșteri semnificative a consumului, producătorii din Uniune și-au dublat capacitatea de producție pentru module în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, în pofida nivelurilor ridicate de producție, rata de utilizare a capacității industriei din Uniune a scăzut cu 4 puncte procentuale, ajungând la numai 41 % în cursul perioadei de anchetă.
(126)
Producția de celule din Uniune a crescut cu 20 % în termeni globali în cursul perioadei examinate. Aceasta a atins un vârf în 2011 și apoi a scăzut în cursul PA. Producția de celule din Uniune a urmat tendința consumului din Uniune, cu o creștere mai lentă până în 2011 și apoi o scădere mai pronunțată în cursul perioadei de anchetă. Similar cu evoluția consumului din Uniune, capacitatea industriei din Uniune a sporit mai întâi cu 51 % până în 2011, ca apoi să scadă în cursul PA. În termeni globali, capacitatea a crescut cu 39 % în cursul perioadei examinate. Rata de utilizare a capacității a crescut până în 2011, atingând o valoare maximă de 78 %, iar apoi a scăzut cu 15 puncte procentuale în PA. Global, rata de utilizare a capacității industriei producătoare de celule din Uniune a scăzut în perioada examinată, ajungând la 63 % în cursul PA.
(127)
În cursul perioadei examinate, producția de plachete din Uniune a crescut cu 26 % în termeni globali. Producția din Uniune a atins un vârf în 2010 și apoi a scăzut în mod constant în 2011 și a continuat să scadă în perioada de anchetă. Ca răspuns la creșterea consumului la nivelul Uniunii, producătorii de plachete din Uniune și-au extins capacitatea de producție cu 52 % până în 2011, după care această capacitate a scăzut în cursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, capacitatea de producție de plachete a industriei din Uniune a crescut cu 40 % în termeni globali în cursul perioadei examinate. În pofida creșterii producției, rata de utilizare a capacității industriei producătoare de plachete din Uniune a crescut până în 2010, apoi a scăzut în mod constant după această perioadă, ceea ce a dus la o scădere globală cu 7 puncte procentuale în perioada examinată, ajungând la 55 % în cursul PA.
(128)
Prin urmare, industria din Uniune și-a mărit capacitatea ca răspuns la creșterea consumului. Cu toate acestea, nivelurile de producție ale industriei din Uniune au crescut într-un ritm mult mai lent decât consumul, fapt ce a condus la o scădere a ratelor de utilizare a capacității pentru produsul în cauză în cursul perioadei examinate.
5.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(129)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune și cota de piață a acesteia au evoluat după cum urmează în perioada examinată:
Tabelul 5-a
Module - volumul vânzărilor și cota de piață (în MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor pe piața Uniunii
1 037
1 890
2 683
2 357
Indice (2009 = 100)
100
182
259
227
Cota de piață
19 %
15 %
13 %
13 %
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 5-b
Celule - volumul vânzărilor și cota de piață (în MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor pe piața totală
1 470
1 913
2 245
1 545
Indice (2009 = 100)
100
130
153
105
Cota de piață
68 %
57 %
52 %
38 %
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 5-c
Plachete - volumul vânzărilor și cota de piață (în MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor pe piața totală
1 363
1 520
1 608
1 269
Indice (2009 = 100)
100
112
118
93
Cota de piață
81 %
64 %
59 %
59 %
Sursă:
Europressedienst
(130)
În cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor de module a crescut cu 127 %. Cu toate acestea, în contextul creșterii cu 221 % a consumului, aceasta a dus la o scădere a cotei de piață a industriei din Uniune, de la 19 % în 2009 la 13 % în decursul PA. În ceea ce privește celulele, vânzările realizate de industria din Uniune au crescut marginal, cu doar 5 %, în timp ce consumul a crescut cu 87 %, ceea ce a condus la o reducere a cotei de piață de la 68 % în 2009 la 38 % în cursul perioadei de anchetă. În privința plachetelor, volumul total al vânzărilor a scăzut cu 7 % în contextul unei creșteri a consumului, ceea ce a condus la o scădere a cotei de piață pentru plachete de la 81 % în 2009 la 59 % în cursul PA.
(131)
Ca răspuns la o creștere a consumului, vânzările de module și celule realizate de industria din Uniune au crescut mult mai puțin decât importurile din țara în cauză, în timp ce vânzările de plachete au scăzut. Astfel, industria din Uniune nu a avut beneficii de pe urma creșterii consumului. În consecință, cotele de piață pentru toate cele trei segmente au scăzut în cursul perioadei examinate.
5.2.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(132)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:
Tabelul 6-a
Module - ocuparea forței de muncă și productivitatea
2009
2010
2011
PA
Numărul de angajați
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indice 2009 = 100)
100
134
149
139
Productivitatea (kW/angajat)
183
211
247
245
(Indice 2009 = 100)
100
115
135
134
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 6-b
Celule - ocuparea forței de muncă și productivitatea
2009
2010
2011
PA
Numărul de angajați
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indice 2009 = 100)
100
112
107
91
Productivitatea (kW/angajat)
319
400
483
423
(Indice 2009 = 100)
100
126
151
133
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 6-c
Plachete - ocuparea forței de muncă și productivitatea
2009
2010
2011
PA
Numărul de angajați
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indice 2009 = 100)
100
198
221
202
Productivitatea (kW/angajat)
823
695
595
515
(Indice 2009 = 100)
100
84
72
63
Sursă:
Europressedienst
(133)
Ocuparea forței de muncă a crescut între 2009 și PA pentru module și plachete, cu 39 %, respectiv cu 102 %, și a scăzut cu 9 % pentru celule. Cu toate acestea, se remarcă faptul că ocuparea forței de muncă a crescut până în 2011 și apoi a scăzut în cursul PA pentru module și plachete. Pentru celule, ocuparea forței de muncă a crescut până în 2010, apoi a scăzut în 2011 și în cursul PA. Productivitatea totală a manifestat tendințe pozitive pentru module și celule, cu creșteri de 34 % și 33 %. Această situație se datorează, parțial, eforturilor industriei din Uniune de a răspunde presiunii importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Cu toate acestea, productivitatea totală pentru plachete a scăzut cu 37 % în cursul perioadei examinate.
(134)
Prin urmare, în concordanță cu scăderea producției de module și plachete din Uniune între 2011 și perioada de anchetă, ocuparea forței de muncă pentru module și plachete a scăzut, de asemenea, în cursul perioadei respective. Pentru celule, ocuparea forței de muncă a crescut până în 2010, iar apoi a scăzut în 2011 și în PA, în timp ce producția de celule din Uniune a crescut în mod constant până în 2011, după care a început să scadă.
5.2.3.1. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(135)
Toate marjele de dumping sunt net superioare nivelului de minimis. În ceea ce privește impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune, ținând seama de volumul și de prețurile importurilor provenite din țara în cauză, impactul poate fi considerat substanțial.
(136)
Întrucât aceasta este prima procedură antidumping privind produsul în cauză, redresarea în urma practicilor de dumping anterioare nu este relevantă.
5.3. Indicatori microeconomici
5.3.1. Prețurile și factorii care afectează prețurile
(137)
Prețurile de vânzare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:
Tabelul 7-a
Module - prețurile medii de vânzare în Uniune
2009
2010
2011
PA
Prețurile medii de vânzare în Uniune pe piața liberă (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indice 2009 = 100)
100
81
62
47
Costul de producție (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indice 2009 = 100)
100
74
65
52
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 7-b
Celule - prețurile medii de vânzare în Uniune
2009
2010
2011
PA
Prețurile medii de vânzare în Uniune pe piața liberă (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indice 2009 = 100)
100
76
51
31
Costul de producție (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indice 2009 = 100)
100
62
64
45
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 7-c
Plachete - prețurile medii de vânzare în Uniune
2009
2010
2011
PA
Prețurile medii de vânzare în Uniune pe piața liberă (EUR/kW)
709
564
515
426
(Indice 2009 = 100)
100
80
73
60
Costul de producție (EUR/kW)
631
496
520
648
(Indice 2009 = 100)
100
78
82
103
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
(138)
Prețurile de vânzare au scăzut abrupt, cu 53 % pentru module, cu 69 % pentru celule și cu 40 % pentru plachete, în cursul perioadei examinate. Prețurile de vânzare au scăzut în mod continuu pe parcursul perioadei examinate, dar scăderea prețurilor a fost deosebit de pronunțată în cursul PA, când s-au prăbușit la niveluri imposibil de susținut. În perioada examinată, costul de producție a scăzut cu 48 % pentru module și cu 55 % pentru celule. În ceea ce privește plachetele, costul de producție a scăzut în 2010 în raport cu 2009, dar a crescut în 2011, rămânând totuși sub nivelul din 2009. În perioada de anchetă, costurile au crescut în continuare și au atins niveluri ușor mai ridicate decât în 2009, ceea ce se poate explica în principal printr-o oprire a producției în cursul PA. Industria din Uniune nu a putut obține beneficii de pe urma eforturilor sale continue de a-și spori eficiența costurilor, nici de pe urma impactului scăderii costului principalei materii prime, polisiliciul. Acest lucru s-a întâmplat în principal din cauza presiunii crescute asupra prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping, ceea ce a avut un efect negativ asupra prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune, care au scăzut chiar mai mult decât creșterea eficienței. Aceasta se poate observa în tendința negativă a rentabilității industriei din Uniune, descrise în considerentul 144 de mai jos. În ansamblu, a existat o scădere semnificativă a prețului mediu de vânzare și a costului de producție al produsului similar (cu excepția plachetelor), cu efect devastator asupra rentabilității industriei din Uniune.
5.3.2. Costurile cu forța de muncă
(139)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 8-a
Module - costurile medii cu forța de muncă pe angajat
2009
2010
2011
PA
Costul mediu cu forța de muncă pe angajat (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Indice 2009 = 100)
100
107
110
113
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 8-b
Celule - costul mediu cu forța de muncă pe angajat
2009
2010
2011
PA
Costul mediu cu forța de muncă pe angajat (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indice 2009 = 100)
100
99
99
99
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 8-c
Plachete - costul mediu cu forța de muncă pe angajat
2009
2010
2011
PA
Costul mediu cu forța de muncă pe angajat (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indice 2009 = 100)
100
104
100
117
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
(140)
Între 2009 și PA, costul mediu cu forța de muncă pe angajat pentru module a crescut constant, în total cu 13 %. În ceea ce privește celulele, costul mediu cu forța de muncă a rămas stabil în cursul perioadei examinate și a scăzut ușor cu 1 % între 2009 și 2010, dar apoi a rămas stabil până în perioada de anchetă. În ceea ce privește plachetele, costul mediu cu forța de muncă pe angajat a variat: a crescut între 2009 și 2010, a scăzut în 2011, dar a crescut în cursul perioadei examinate, în ansamblu cu 17 % pentru perioada examinată. Creșterea globală a costului cu forța de muncă poate fi explicată parțial prin creșterea simultană a productivității (pentru module), evoluția inflației și costurile sociale ale unora dintre producătorii din Uniune (pentru plachete), legate de încetinirea activității industriei între 2011 și perioada de anchetă.
5.3.3. Stocuri
(141)
Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 9-a
Module - stocuri
2009
2010
2011
PA
Stocuri finale (în kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indice 2009 = 100)
100
141
260
229
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 9-b
Celule - stocuri
2009
2010
2011
PA
Stocuri finale (în kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indice 2009 = 100)
100
140
452
402
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 9-c
Plachete - stocuri
2009
2010
2011
PA
Stocuri finale (în kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indice 2009 = 100)
100
16
105
170
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
(142)
Stocurile au crescut în mod semnificativ, și anume cu 129 % pentru module, cu 302 % pentru celule și cu 70 % pentru plachete în cursul perioadei examinate. În ceea ce privește modulele, stocurile au crescut în mod constant, ajungând la niveluri foarte ridicate în 2011 (cu 160 %), în timp ce în cursul perioadei de anchetă au scăzut, rămânând însă la niveluri foarte ridicate în comparație cu începutul perioadei examinate. În ceea ce privește celulele, evoluția a fost și mai pronunțată, cu o creștere a stocurilor de peste 350 % între 2009 și 2011. Similar, stocurile au scăzut în cursul perioadei de anchetă, dar au rămas la niveluri foarte ridicate în comparație cu începutul perioadei examinate. În privința plachetelor, în timp ce industria din Uniune și-a redus stocurile între 2009 și 2010 cu peste 80 %, din cauza creșterii vânzărilor sale, stocurile finale au crescut rapid și au atins niveluri dincolo de nivelul din 2009, înregistrând o creștere suplimentară de 65 de puncte procentuale în PA.
(143)
Ancheta a arătat că, având în vedere situația actuală nefavorabilă, producătorii din Uniune ar avea tendința de a menține stocuri limitate din produsul similar, bazându-și producția pe comenzi. Prin urmare, creșterea stocurilor pentru produsul similar în cursul perioadei examinate este un factor relevant pentru a stabili dacă industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.
5.3.4. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalului
(144)
Rentabilitatea și fluxul de numerar au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 10-a
Module - rentabilitatea și fluxul de numerar
2009
2010
2011
PA
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% vânzărilor din cifra de afaceri)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Fluxul de numerar
13 %
10 %
12 %
3 %
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 10-b
Celule - rentabilitatea și fluxul de numerar
2009
2010
2011
PA
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% vânzărilor din cifra de afaceri)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Fluxul de numerar
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 10-c
Plachete - rentabilitatea și fluxul de numerar
2009
2010
2011
PA
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% vânzărilor din cifra de afaceri)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Fluxul de numerar
39 %
47 %
32 %
-19 %
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
(145)
Rentabilitatea pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri generată de aceste vânzări.
(146)
Rentabilitatea a scăzut puternic și s-a transformat în pierderi în cursul perioadei examinate pentru produsul similar. Aceasta a scăzut cu 11 puncte procentuale pentru module, cu 49 de puncte procentuale pentru celule și cu 63 de puncte procentuale pentru plachete.
(147)
Rentabilitatea produsului similar a crescut între 2009 și 2010, dar apoi a scăzut în mod semnificativ în 2011, când industria din Uniune a înregistrat pierderi, și s-a diminuat și în continuare în mod considerabil în cursul perioadei de anchetă. Pierderile au fost deosebit de ridicate pentru celule și plachete.
(148)
Tendința fluxului net de numerar, care reprezintă un indicator al capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a-și autofinanța activitățile, a urmat, de asemenea, o tendință treptat negativă între 2009 și perioada de anchetă. Astfel, în scădere cu 10 puncte procentuale pentru module și cu o ușoară creștere în 2011, cea mai mare scădere a fluxului de numerar a avut loc între 2011 și PA. Scăderea fluxului de numerar pentru celule și plachete a fost mai pronunțată decât cea pentru module și a atins niveluri semnificativ negative în cursul PA. Prin urmare, fluxul de numerar pentru produsul similar a scăzut în cursul perioadei examinate.
(149)
Cifrele prezentate mai jos reprezintă evoluția investițiilor și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion în raport cu piața totală în timpul perioadei examinate:
Tabelul 11-a
Module - investițiile și randamentul investițiilor
2009
2010
2011
PA
Investiții (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indice 2009 = 100)
100
415
535
271
Randamentul investițiilor
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 11-b
Celule - investițiile și randamentul investițiilor
2009
2010
2011
PA
Investiții (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indice 2009 = 100)
100
110
33
22
Randamentul investițiilor
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 11-c
Plachete - investițiile și randamentul investițiilor
2009
2010
2011
PA
Investiții (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indice 2009 = 100)
100
42
37
20
Randamentul investițiilor
10 %
8 %
0 %
-7 %
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
(150)
Tabelul de mai sus arată că industria din Uniune și-a sporit investițiile pentru module cu 171 % între 2009 și PA. Acest lucru a fost legat în principal de o creștere semnificativă de capacitate. Cu toate acestea, în aceeași perioadă, industria din Uniune și-a diminuat investițiile cu 78 % pentru celule și cu 80 % pentru plachete; investițiile realizate au fost legate în principal de cercetare și dezvoltare, precum și de îmbunătățirea și întreținerea tehnologiei și proceselor de producție în scopul sporirii eficienței. Întrucât industria din Uniune nu și-a putut permite investiții suplimentare pentru celule și plachete în cursul perioadei examinate, nivelul investițiilor în cursul perioadei de anchetă a fost relativ scăzut. Cum investițiile au fost finanțate în principal din fluxul de numerar și din împrumuturi între întreprinderi, scăderea fluxului de numerar a avut un efect imediat asupra nivelului investițiilor realizate.
(151)
Randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”) a fost exprimat ca profit în procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. RI produsului similar a urmat tendințe negative similare cu ceilalți indicatori de performanță financiară între 2009 și PA, pentru toate cele trei tipuri de produs. Pentru celule și plachete, în timp ce s-a înregistrat o creștere în 2009 și 2010, randamentul investițiilor a scăzut în mod semnificativ în 2011, atingând niveluri negative. Pentru module, RI s-a situat la niveluri negative în cursul întregii perioade examinate, cu excepția anului 2010, în care acesta a atins 19 %. În ansamblu, randamentul investițiilor a scăzut în perioada examinată, atingând - 17 % în PA pentru celule, respectiv cu 1 %, rămânând totodată în continuare la valori negative semnificative, respectiv la - 19 %. În ceea ce privește plachetele, RI a urmat o tendință continuu negativă, ajungând la - 7 % în cursul PA. RI global pentru produsul similar a manifestat tendințe negative în cursul perioadei examinate.
(152)
S-a analizat capacitatea de mobilizare a capitalului în raport cu piața totală și s-a constatat o deteriorare constantă a capacității industriei din Uniune de a genera numerar pentru produsul similar și, prin urmare, o deteriorare a situației financiare a industriei din Uniune.
5.3.5. Concluzie privind prejudiciul
(153)
Analiza situației industriei din Uniune a arătat o tendință clară de scădere a tuturor indicatorilor principali de prejudiciu. În contextul unei creșteri generale a consumului, producția totală de module și celule a crescut în perioada examinată. Deși volumul vânzărilor a crescut, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în PA, datorită unei creșteri mai mari a consumului în cursul perioadei examinate. Prețul mediu de vânzare a scăzut puternic în perioada examinată, având un efect negativ asupra tuturor indicatorilor de performanță financiară, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.
(154)
În perioada examinată, volumul total al vânzărilor industriei din Uniune a crescut. Cu toate acestea, creșterea volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost însoțită de o scădere puternică a prețului mediu de vânzare.
(155)
În cursul perioadei examinate, importurile din RPC realizate de părțile interesate au crescut în ceea ce privește volumul și cota de piață. În același timp, prețurile de import au scăzut în mod constant, generând o subcotare semnificativă a prețurilor medii ale industriei din Uniune pe piața Uniunii.
(156)
Mai multe părți interesate au afirmat că industria din Uniune și în special producătorii din Uniune incluși în eșantion au rezultate bune. S-a afirmat că evoluția anumitor indicatori de prejudiciu, și anume volumul producției, capacitatea de producție, vânzările și ocuparea forței de muncă (în cazul anumitor producători incluși în eșantion, chiar și rentabilitatea) sunt în creștere și nu prezintă un prejudiciu important. Aceste afirmații nu au fost confirmate de rezultatele anchetei, care a arătat în mod clar tendința de scădere a mai multor indicatori de prejudiciu, ceea ce a permis să se concluzioneze că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.
(157)
Având în vedere cele de mai sus, ancheta a confirmat în special faptul că prețurile de vânzare sunt inferioare costurilor de producție, ceea ce are un efect negativ asupra rentabilității industriei din Uniune, care a atins niveluri negative în cursul PA. În concluzie, în cazul în care importurile care fac obiectul unui dumping continuă să intre pe piața Uniunii, pierderile înregistrate de industria din Uniune ar putea duce la încetarea permanentă a oricărei activități semnificative de producție a produsului similar în Uniune. Acest lucru pare să fie confirmat de evoluțiile înregistrate în cursul și după PA, mai precis de faptul că unele întreprinderi și-au declarat falimentul și/sau au încetat temporar sau permanent producția.
(158)
Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. CAUZALITATEA
1. Introducere
(159)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, alții decât importurile care au făcut obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a garanta că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping.
(160)
Conform afirmațiilor unei părți interesate, condițiile de piață ale produsului în cauză diferă de la un stat membru la altul și, prin urmare, analiza de cauzalitate ar trebui să fie realizată la nivelul fiecărui stat membru în parte. Programele naționale de sprijin stabilesc, într-o anumită măsură, dimensiunea piețelor statelor membre. Cu toate acestea, ancheta a arătat, de asemenea, că cererea nu depinde exclusiv de programele de sprijin. În funcție de localizarea geografică (expunerea la soare) și de prețul energiei electrice la o anumită locație, panourile solare par să fi atins sau să se fi apropiat de paritatea de rețea, ceea ce înseamnă că anumite investiții au loc independent de programele de sprijin. Prin urmare, nu s-a putut stabili că condițiile de piață depind în mod exclusiv de programele de sprijin, motiv pentru care această afirmație a fost respinsă.
2. Efectul importurilor care au făcut obiectul unui dumping
(161)
Ancheta a arătat că importurile care au făcut obiectul unui dumping din RPC au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, volumul lor crescând semnificativ cu peste 300 % pentru module, cu 482 % pentru celule și cu 648 % pentru plachete, iar cota lor de piață a crescut cu 17 puncte procentuale pentru module, cu 17 puncte procentuale pentru celule și cu 27 de puncte procentuale pentru plachete. Prin urmare, se confirmă faptul că volumul importurilor și cota de piață pentru produsul în cauză au crescut considerabil în cursul perioadei examinate. A existat o coincidență clară, în timp, între creșterea importurilor care au făcut obiectul unui dumping și pierderea cotei de piață deținute de industria din Uniune. De asemenea, ancheta a stabilit că, astfel cum s-a menționat în considerentul 117 de mai sus, importurile care au făcut obiectul unui dumping au generat o subcotare a prețurilor industriei din Uniune în cursul PA.
(162)
Ancheta a arătat că prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping au scăzut cu 64 % pentru module, cu 42 % pentru celule și cu 40 % pentru plachete în cursul perioadei examinate și au condus la o creștere a subcotării. Confruntată cu această presiune asupra prețurilor, industria din Uniune a depus eforturi considerabile pentru a-și reduce costurile de producție. În ciuda acestor eforturi, nivelul extrem de scăzut al prețurilor importurilor originare din China a forțat industria din Uniune să-și reducă și mai mult prețurile de vânzare până la niveluri nerentabile. Astfel, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut dramatic în cursul perioadei examinate și a înregistrat pierderi în cursul PA.
(163)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că prezența importurilor din China și creșterea cotei de piață a importurilor care au făcut obiectul unui dumping, originare din China, la prețuri constant inferioare celor practicate de industria din Uniune au avut un rol hotărâtor în ceea ce privește prejudiciul important suferit de industria din Uniune, care se reflectă în situația sa financiară precară și în deteriorarea majorității indicatorilor de prejudiciu.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile din alte țări terțe
(164)
Volumul importurilor de module din alte țări terțe a crescut cu 19 % în cursul perioadei examinate, în timp ce cota de piață a scăzut în perioada examinată de la 18,4 % la 6,8 %. Taiwan este al doilea cel mai mare exportator după RPC.
(165)
Volumul importurilor de celule din alte țări terțe a crescut cu 186 % în cursul perioadei examinate, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață de la aproximativ 24 % în 2009 la aproximativ 36 % în cursul PA. Taiwan este al doilea cel mai mare exportator de celule după RPC, cu un volum al importurilor și o cotă de piață care le depășesc cu mult pe cele ale altor țări terțe, dar care sunt totuși mai mici decât cele ale RPC.
(166)
Volumul importurilor de plachete din alte țări terțe a scăzut cu 19 % în cursul perioadei examinate, iar cota de piață a scăzut de la 13,4 % în 2009 la 8,5 % în PA. Ca și în situația de mai sus, Taiwan este al doilea cel mai mare exportator de plachete după RPC. Cu toate acestea, nivelul importurilor și cota de piață deținută de Taiwan nu au înregistrat creșteri semnificative și au rămas la un nivel scăzut în cursul perioadei examinate.
(167)
Prețurile importurilor de module, celule și plachete din țările terțe au fost în medie mai mari decât prețul unitar mediu al importurilor din China. Informațiile disponibile în ceea ce privește importurile din Taiwan arată că prețul mediu de import pentru module și plachete a fost mai mare decât prețul mediu de import pentru module și plachete provenind din China, în timp ce prețul mediu de import pentru celule a fost de același ordin de mărime ca prețul mediu de import pentru celule provenind din China. Cu toate acestea, deoarece nu au fost disponibile informații detaliate privind prețurile fiecărui tip de produs, comparația prețurilor medii poate fi utilizată cu titlu indicativ, dar nu se pot trage concluzii definitive pe această bază. În cursul perioadei examinate, volumul importurilor de celule din Taiwan a crescut continuu, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață cu aproximativ 14 puncte procentuale. Totuși, în cursul PA, în ansamblu pentru produsul care face obiectul anchetei, în ciuda unei creșteri a cotei de piață, volumele au fost mai mici decât cele ale RPC și nivelurile lor de prețuri au fost în general mai mari, cu excepția celulelor. Din aceste motive, în special având în vedere volumele importurilor și cotele de piață ale altor țări terțe, precum și nivelurile lor de prețuri, care sunt, în medie, similare sau mai mari decât cele ale industriei din Uniune, se poate concluziona în mod provizoriu că importurile din țările terțe nu au afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
Tabelul 12
Importuri și cote de piață ale altor țări terțe
Module
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indice 2009 = 100)
100
169
138
119
Cota de piață a importurilor din toate celelalte țări terțe
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Preț mediu de import EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Volumul importurilor din Taiwan (MW)
49
144
140
135
(Indice 2009 = 100)
100
294
286
276
Cota de piață a importurilor din Taiwan
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Preț mediu de import EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indice 2009 = 100)
100
79
64
54
Volumul importurilor din SUA (MW)
140
180
51
60
(Indice 2009 = 100)
100
129
36
43
Cota de piață a importurilor din SUA
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Preț mediu de import EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Volumul importurilor din restul Asiei (MW)
720
1 140
1 029
879
(Indice 2009 = 100)
100
158
143
122
Cota de piață a importurilor din restul Asiei
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Preț mediu de import EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Volumul importurilor din restul lumii (MW)
94
238
165
121
(Indice 2009 = 100)
100
253
176
129
Cota de piață a importurilor din restul lumii
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Preț mediu de import EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Sursă:
Europressedienst
Celule
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe (MW)
510
884
1 100
1 457
(Indice 2009 = 100)
100
173
216
286
Cota de piață a importurilor din toate celelalte țări terțe
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Preț mediu de import EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indice 2009 = 100)
100
92
64
47
Volumul importurilor din Taiwan (MW)
235
400
540
997
(Indice 2009 = 100)
100
170
230
424
Cota de piață a importurilor din Taiwan
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Preț mediu de import EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indice 2009 = 100)
100
116
71
54
Volumul importurilor din SUA (MW)
40
40
40
33
(Indice 2009 = 100)
100
100
100
83
Cota de piață a importurilor din SUA
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Preț mediu de import EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indice 2009 = 100)
100
78
61
47
Volumul importurilor din Japonia (MW)
60
154
170
145
(Indice 2009 = 100)
100
257
283
242
Cota de piață a importurilor din Japonia
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Preț mediu de import EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indice 2009 = 100)
100
78
61
48
Volumul importurilor din restul lumii (MW)
175
290
350
282
(Indice 2009 = 100)
100
166
200
161
Cota de piață a importurilor din restul lumii
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Preț mediu de import EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indice 2009 = 100)
100
78
62
47
Sursă:
Europressedienst
Plachete
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe (MW)
225
333
235
183
(Indice 2009 = 100)
100
148
104
81
Cota de piață a importurilor din toate celelalte țări terțe
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Preț mediu de import EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indice 2009 = 100)
100
74
55
52
Volumul importurilor din Taiwan (MW)
20
50
50
36
(Indice 2009 = 100)
100
250
250
180
Cota de piață a importurilor din Taiwan
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Preț mediu de import EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indice 2009 = 100)
100
73
55
52
Volumul importurilor din SUA (MW)
50
55
40
28
(Indice 2009 = 100)
100
110
80
56
Cota de piață a importurilor din SUA
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Preț mediu de import EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indice 2009 = 100)
100
73
56
54
Volumul importurilor din Japonia (MW)
55
50
30
26
(Indice 2009 = 100)
100
91
55
47
Cota de piață a importurilor din Japonia
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Preț mediu de import EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indice 2009 = 100)
100
73
54
53
Volumul importurilor din restul lumii (MW)
100
178
115
93
(Indice 2009 = 100)
100
178
115
93
Cota de piață a importurilor din restul lumii
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Preț mediu de import EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indice 2009 = 100)
100
74
54
52
Sursă:
Europressedienst
(168)
După cum se menționează în considerentul 108 de mai sus, consumul Uniunii a crescut cu 221 % pentru module, cu 87 % pentru celule și cu 29 % pentru plachete în perioada examinată. Consumul a atins punctul maxim în 2011 și a scăzut în cursul PA, rămânând totuși cu mult peste nivelul de la începutul perioadei examinate, în 2009. Industria din Uniune nu a putut beneficia de această creștere a consumului, cota sa de piață scăzând de la 19 % la 13 % pentru module, de la 68 % la 38 % pentru celule și de la 81 % la 59 % pentru plachete, în cursul aceleiași perioade. În același timp, cota de piață a RPC a crescut brusc până în 2011 și apoi a rămas stabilă la un nivel semnificativ în cursul PA, când consumul a scăzut. În ciuda scăderii consumului Uniunii în cursul PA, importurile care au făcut obiectul unui dumping din RPC fie și-au menținut cota de piață (module), fie au înregistrat o creștere a acesteia (celule și plachete) în detrimentul industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. Având în vedere acest lucru, nu se poate concluziona că scăderea consumului a fost de natură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(169)
Este dificil să se stabilească, pe baza informațiilor disponibile, în ce măsură cererea este condiționată de programele de sprijin ale statelor membre. Într-adevăr, după cum se menționează în considerentul 171 de mai jos, există o mare varietate de programe de sprijin și interacțiunea dintre aceste programe și cerere este foarte complexă și, prin urmare, este dificil să se cuantifice impactul lor exact. Cu toate acestea, datele disponibile indică, de asemenea, faptul că cererea de energie solară va continua să existe și să crească în timp chiar și în absența programelor de sprijin, deși la niveluri mai reduse decât în contextul programelor de sprijin. În acest sens, mai multe părți au susținut că „paritatea de rețea” (adică situația în care costul producerii energiei solare este egal cu costul producerii energiei convenționale) a fost deja atinsă sau este pe punctul de a fi atinsă în unele regiuni ale Uniunii. Aceste afirmații nu au putut fi confirmate de anchetă până în prezent și vor fi examinate mai amănunțit.
3.2. Tarifele fixe - principalul exemplu de programe de sprijin
(170)
O serie de părți interesate au afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost legat de reducerile care au afectat tarifele fixe puse în aplicare de către statele membre. Aceste reduceri ar fi condus la o scădere a numărului instalațiilor solare și la reducerea cererii pentru produsul care face obiectul anchetei, pe piața Uniunii, cauzând astfel un prejudiciu important industriei din Uniune.
(171)
Statele membre au introdus tarife fixe, obligații privind cota certificatelor verzi comercializabile, ajutoare pentru investiții și stimulente fiscale pentru a sprijini producția de energie din surse regenerabile. În unele state membre sprijinul este acordat, de asemenea, prin fondurile structurale ale UE. Cel mai frecvent aplicat instrument de sprijin pentru energia solară este reprezentat de tarifele fixe. În această etapă, analiza Comisiei s-a concentrat pe acest tip de programe de sprijin.
(172)
Tarifele fixe reprezintă un instrument de sprijin financiar care are ca obiectiv atingerea unor ținte naționale obligatorii privind utilizarea energiei din surse regenerabile, astfel cum se prevede în Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7) privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile. Nivelul sprijinului și modul de aplicare a tarifelor fixe variază de la un stat membru la altul. Prin intermediul tarifelor fixe, operatorii de rețea sunt obligați să cumpere energie solară la prețuri care să permită producătorilor de energie solară (de obicei, proprietarii instalațiilor solare) să-și recupereze costurile și să obțină un nivel rezonabil de rentabilitate. Tarifele fixe, ca și alte programe de sprijin, sunt în majoritatea cazurilor supuse și dispozițiilor în materie de control al ajutoarelor de stat, în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE, care garantează absența unei supracompensări pentru producătorii de energie electrică. În ciuda diferențelor existente la nivel național, au putut fi observate trei fenomene în ceea ce privește evoluția tarifelor fixe în Uniune: (i) reducerea ratelor tarifelor fixe; (ii) suspendarea programului de tarife fixe în totalitate (Spania); și (iii) introducerea de praguri de capacitate („plafoane”) pentru instalațiile eligibile pentru finanțare, precum și de plafoane generale pentru noile capacități create anual care beneficiază de sprijin la nivel național. În ceea ce privește plafoanele, acestea par să fi fost introduse în principal în cursul anului 2012 și cel mai probabil nu au niciun efect asupra consumului în cursul PA.
(173)
Prin urmare, analiza s-a concentrat asupra suspendării recente a tarifelor fixe în Spania și asupra reducerii ratelor tarifelor fixe în majoritatea statelor membre. S-a analizat dacă acest fenomen a avut un impact asupra cererii pe piața Uniunii și dacă acest fapt ar fi putut cauza prejudiciul important suferit de industria din Uniune. În acest sens, s-a considerat că impactul evoluției tarifelor fixe asupra cererii de module a fost, de asemenea, reprezentativ pentru situația privind celulele și plachetele. Într-adevăr, dat fiind că celulele și plachetele sunt indispensabile pentru producția de module și dat fiind că acestea nu sunt utilizate în alte procese de producție, o scădere a cererii pentru module declanșează automat o scădere a cererii pentru celule și plachete.
(174)
Deși ancheta a confirmat legătura dintre evoluția tarifelor fixe și consum, ea a stabilit că scăderea consumului dintre 2011 și PA nu a afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping din RPC și prejudiciul important suferit de industria Uniunii, astfel cum se descrie în detaliu în considerentul 163 de mai sus. Într-adevăr, ancheta a arătat că, deși situația industriei din Uniune s-a deteriorat, producătorii-exportatori au fost în măsură să-și mențină cotele mari de piață pentru module (80 %) și au înregistrat chiar o ușoară creștere a cotelor de piață pentru celule (de la 22 % în 2011 la 25 % în cursul PA) și pentru plachete (de la 32 % în 2011 la 33 % în cursul PA). În plus, este de remarcat faptul că prețul mediu practicat de industria din Uniune pentru module a scăzut cu 53 % în cursul perioadei examinate, în principal datorită creșterii importante a importurilor care au făcut obiectul unui dumping și a presiunii substanțiale asupra prețurilor pe care aceste importuri le-au exercitat pe piața Uniunii. Prin urmare, scăderea rentabilității industriei din Uniune nu poate avea ca motiv principal reducerea tarifelor fixe.
(175)
Prin urmare, se recunoaște faptul că tarifele fixe au generat o cerere de energie solară și că recentele suspendări ale tarifelor fixe (în Spania) și reduceri ale acestora în alte state membre au dus la o scădere a consumului produsului care face obiectul anchetei pe parcursul PA, ceea ce ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, scăderea consumului în PA nu a fost de natură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(176)
Mai multe părți au susținut că reducerea tarifelor fixe a redus atractivitatea oportunităților de investiții în energie solară pentru investitori, reducând astfel cererea pentru produsul în cauză în Uniune.
(177)
Deși ancheta a confirmat o legătură între ratele tarifelor fixe și nivelul investițiilor în sectorul energiei solare, ea a arătat, de asemenea, că investițiile în sectorul energiei solare sunt mai puțin dependente de tarifele fixe în regiunile cu un nivel mare de expunere la soare, în care producția de energie solară este mai eficientă și în regiunile cu prețuri ridicate ale energiei electrice. Într-adevăr, ancheta a arătat că se efectuează încă investiții (de exemplu, în Spania), în ciuda suspendării programului de tarife fixe. În plus, ancheta a arătat că oportunitățile de investiții în sectorul energiei solare sunt în continuare atractive, chiar dacă ratele tarifelor fixe s-au redus.
(178)
Pe baza celor de mai sus, nu se poate concluziona cu certitudine că reducerea tarifelor fixe a făcut ca oportunitățile de investiții în sectorul energiei solare să devină neatractive pentru investitori, contribuind astfel la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(179)
O parte interesată a argumentat că scăderea tarifelor fixe a forțat producătorii din Uniune să scadă prețurile pentru a menține interesul investitorilor din sectorul energiei fotovoltaice și pentru a permite dezvoltarea în continuare a cererii și a creșterii.
(180)
Ancheta a arătat că industria din Uniune a fost obligată să reducă prețurile în principal din cauza presiunii exercitate de importurile care au făcut obiectul unui dumping și nu din cauza reducerii tarifelor fixe. Acest lucru este confirmat de faptul că cele mai importante reduceri ale prețurilor practicate de industria din Uniune au avut loc în 2010 și 2011, înainte să se efectueze principalele reduceri ale tarifelor fixe. Într-adevăr, creșterea importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping a generat o subcotare semnificativă a prețurilor industriei din Uniune și a forțat industria din Uniune să își reducă prețurile la niveluri din ce în ce mai scăzute.
(181)
Din aceste motive, afirmația a fost respinsă.
(182)
În rezumat, tarifele fixe au reprezentat un factor important pentru dezvoltarea pieței energiei fotovoltaice în Uniune și evoluția consumului produsului care face obiectul anchetei a fost influențată de existența tarifelor fixe. Cu toate acestea, ancheta a arătat că, în ciuda unor reduceri importante ale tarifelor fixe, consumul nu a scăzut în mod semnificativ. Prin urmare, se concluzionează provizoriu că evoluția tarifelor fixe nu a fost de natură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
3.3. Alt sprijin financiar acordat industriei din Uniune
(183)
Unele părți interesate au susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de o reducere a sprijinului financiar acordat acesteia. În sprijinul acestei afirmații, s-au oferit informații pe baza subvențiilor acordate unuia dintre producătorii din Uniune înainte de perioada examinată (între 2003 și 2006).
(184)
Informațiile furnizate nu au evidențiat nicio legătură între prejudiciul important suferit de industria din Uniune și orice subvenții primite de unul dintre producătorii din Uniune pe parcursul perioadei care precedă perioada examinată. În plus, deoarece aceste informații se referă la o perioadă anterioară perioadei examinate, ele par irelevante. Prin urmare, nu s-a putut stabili nicio legătură între orice subvenții primite de industria din Uniune și prejudiciul important suferit. Pe această bază, argumentul a fost respins.
3.4. Supracapacitate
(185)
S-a susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de o supracapacitate pe piața Uniunii și pe piața mondială în general. S-a susținut, de asemenea, că supracapacitatea pe piața mondială a dus la consolidarea actuală a industriei din Uniune și că orice prejudiciu s-a datorat unui număr prea mare de instalații de producție. În plus, mai multe părți interesate au susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost legat de surplusul de capacitate a industriei UE pe care aceasta l-a generat. Din contră, anumite părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune se datorează faptului că industria din Uniune nu a realizat investițiile necesare pentru a-și spori capacitatea.
(186)
Chiar dacă industria din Uniune și-a sporit capacitatea de producție, volumul său total de producție nu a acoperit nivelurile tot mai ridicate ale consumului de pe piața Uniunii, în cursul perioadei examinate. În consecință, creșterea capacității de producție a industriei din Uniune a fost rezonabilă și a urmat evoluția pieței, și anume creșterea consumului. Prin urmare, ea nu poate fi considerată drept cauză a prejudiciului suferit.
(187)
De asemenea, pe această bază, argumentul că industria din Uniune nu a realizat investiții pentru a-și spori capacitatea nu a fost confirmat în cursul anchetei. Din contră, astfel cum s-a menționat mai sus, în cursul perioadei examinate industria din Uniune și-a sporit în mod progresiv capacitatea și a dispus de capacitate suplimentară în cursul perioadei examinate, ceea ce arată că putea să răspundă unei cereri suplimentare. Prin urmare, acest argument a fost respins.
(188)
Unele părți interesate au afirmat că toți operatorii de pe piață, inclusiv cei din sectoarele din amonte și din aval, se aflau într-o situație dificilă, generată de supracapacitatea de pe piața mondială și de noile condiții de piață care au rezultat. În această privință, s-a susținut că produsul care face obiectul anchetei a devenit un produs de bază pentru care producătorii individuali nu mai sunt capabili să stabilească prețurile, prețurile fiind supuse, la nivel mondial, cererii și ofertei. S-a afirmat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de această situație și nu de importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(189)
Ancheta a confirmat existența unei supracapacități pe piața mondială, provenind în principal din RPC. Argumentul că noile condiții de piață ar fi făcut ca produsul care face obiectul anchetei să devină un produs de bază nu justifică o politică de prețuri neloială și practici comerciale neloiale. În acest sens, trebuie remarcat faptul că industria din Uniune produce și vinde produsul care face obiectul anchetei de peste 20 de ani, în timp ce industria din RPC a produsului în cauză s-a dezvoltat doar recent (aproximativ la mijlocul ultimului deceniu), în principal ca urmare a tarifelor fixe și a altor stimulente în vigoare în Uniune și ca urmare a creșterii cererii care a rezultat.
(190)
Din aceste motive, argumentele au fost respinse.
3.5. Impactul prețurilor materiilor prime
(191)
Mai multe părți interesate au susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune s-a datorat evoluției prețurilor polisiliciului, principala materie primă pentru producerea plachetelor. S-a afirmat că industria din Uniune a încheiat contracte de furnizare la prețuri fixe pe termen lung și, prin urmare, nu a putut beneficia de scăderea prețului polisiliciului în timpul perioadei examinate.
(192)
Ancheta a arătat că prețurile polisiliciului au crescut în 2008, dar au scăzut din nou în 2009, înregistrând o ușoară tendință de creștere în 2010 și la începutul anului 2011. Prețurile au scăzut în mod semnificativ în cursul PA.
(193)
Ancheta a arătat că, deși industria din Uniune a încheiat contracte de furnizare pe termen lung pentru polisiliciu, aceste contracte au fost în mare parte renegociate pe baza evoluției prețurilor polisiliciului și prețurile contractuale au atins niveluri apropiate sau uneori chiar mai mici decât prețurile de pe piața la vedere.
(194)
Din aceste motive, se concluzionează că, deși unii producători din Uniune au fost afectați de contracte pe termen lung privind furnizarea de polisiliciu, industria din Uniune, în ansamblu, nu a suferit ca urmare a acestor contracte pe termen lung și a putut să beneficieze pe deplin de scăderea prețurilor pentru polisiliciu. Prin urmare, contractele pe termen lung nu au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
3.6. Prejudiciu autoprovocat: impactul automatizării, dimensiunii, economiilor de scară, consolidării, inovării și al raportului cost/eficiență
(195)
Mai multe părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune s-a datorat gradului ridicat de automatizare a procesului de producție. S-a afirmat că micii producători sunt dezavantajați în comparație cu producătorii mai mari integrați vertical și că, prin urmare, orice prejudiciu suferit de acești producători nu poate fi atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping. În acest context, s-a susținut, de asemenea, că, în orice caz, industria din Uniune nu a putut în general beneficia de economiile de scară ca urmare a dimensiunii sale reduse.
(196)
Ancheta a arătat că micii producători de pe piața Uniunii beneficiau, de asemenea, de un nivel ridicat de automatizare al procesului lor de producție, cu un efect pozitiv asupra costurilor lor de producție. Majoritatea producătorilor din Uniune s-au specializat într-o singură etapă a procesului de producție (plachete, celule sau module), ceea ce le-a permis să-și sporească competitivitatea în ceea ce privește tipul de produs specific pe care îl produc. Argumentul că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de impactul gradului ridicat de automatizare a fost, prin urmare, respins.
(197)
Unele părți interesate au afirmat că presiunea prețurilor a avut ca rezultat consolidarea industriei din Uniune și că aceasta din urmă reprezintă cauza prejudiciului important suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, ancheta a arătat că această consolidare a fost mai degrabă o consecință a importurilor care au făcut obiectul unui dumping. În plus, partea în cauză nu a adus elemente de probă pentru a arăta în ce măsură procesul de consolidare ar fi putut cauza prejudiciul suferit.
(198)
În plus, s-a afirmat că prejudiciul suferit s-a datorat lipsei integrării verticale a industriei din Uniune. În general, în condiții normale de piață, producătorii integrați vertical ar trebui să beneficieze de mai multă securitate în ceea ce privește lanțul lor de aprovizionare. Cu toate acestea, ancheta a arătat că acei producători din Uniune care erau integrați vertical nu au putut exploata pe deplin acest avantaj deoarece presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care au făcut obiectul unui dumping a fost extrem de ridicată. În plus, industria din Uniune, inclusiv producătorii integrați vertical, nu a putut beneficia în totalitate de ratele ridicate de utilizare a capacității pentru a realiza economii de scară, ca urmare a importurilor care au făcut obiectul unui dumping. În plus, ancheta nu a evidențiat nicio corelație între integrarea verticală și rate de rentabilitate mai ridicate, dat fiind că presiunea puternică exercitată asupra prețurilor a modificat această corelație.
(199)
Unele părți interesate au afirmat că industria din Uniune nu a beneficiat de inovare tehnică și de investiții în noile tehnologii. Cu toate acestea, ancheta nu a scos la iveală niciun element concret care să confirme aceste afirmații. Dimpotrivă, ancheta a arătat că majoritatea investițiilor efectuate de industria din Uniune au fost dedicate achiziționării de noi utilaje, precum și cercetării și dezvoltării, și că nu există diferențe tehnologice semnificative între produse la nivel mondial.
(200)
De asemenea, o parte interesată a susținut că prejudiciul important suferit se datorează execuției scăzute a proiectelor (proiecte eșuate). În acest sens, este de remarcat faptul că argumentul respectiv nu a fost susținut prin elemente de probă. În plus, orice proiect eșuat ar putea fi mai curând considerat o consecință a importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(201)
Mai multe părți interesate au afirmat că industria din Uniune nu a fost în măsură să își raționalizeze costurile la timp pentru a răspunde evoluțiilor de pe piața mondială. Alte părți au susținut că costul forței de muncă și costurile indirecte sunt mai mari în Uniune decât în RPC.
(202)
Conform anchetei, costul de producție al industriei din Uniune a scăzut în mod continuu în cursul perioadei examinate, cu excepția plachetelor, în cazul cărora costurile au scăzut în 2010, dar au crescut în 2011 și în cursul PA, la niveluri ușor mai ridicate decât la începutul perioadei examinate (a se vedea considerentul 138 de mai sus). Productivitatea a crescut pentru module și celule, dar a scăzut pentru plachete. Astfel cum s-a menționat mai sus, ca urmare a creșterii importurilor care au făcut obiectul unui dumping, originare din RPC, și, prin urmare, a presiunii semnificative asupra prețurilor pe piața Uniunii, industria din Uniune nu a putut beneficia de reducerile costurilor.
(203)
Se remarcă faptul că producătorii-exportatori din RPC nu beneficiază de un avantaj comparativ cu privire la materiile prime (polisiliciu) și echipamentele utilizate, dat fiind că ambele au fost în principal importate din Uniune. În ceea ce privește costul forței de muncă și costurile indirecte, acestea au reprezentat, în medie, mai puțin de 10 % din costul total al unui modul în PA și se consideră că nu au jucat un rol semnificativ.
(204)
De asemenea, s-a afirmat că unii producători din Uniune au importat plachete, celule și/sau module din țara în cauză și au revândut aceste produse pe piața Uniunii ca și cum ar fi fost vorba de produsele lor proprii. Ancheta a arătat că importurile produsului în cauză realizate de industria din Uniune au fost de natură complementară și au avut volume limitate comparativ cu producția Uniunii și, prin urmare, nu au fost în măsură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(205)
Prin urmare, pentru a se alinia la tendința de scădere a prețurilor importurilor din RPC, industria din Uniune a fost nevoită să depună eforturi considerabile pentru a-și raționaliza costurile de producție. În pofida eforturilor depuse de industria din Uniune, raționalizarea costurilor nu a putut fi reflectată în prețul de vânzare, ca urmare a subcotării semnificative exercitate de importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(206)
Din aceste motive, argumentele de mai sus au fost respinse.
3.7. Concurența din partea produselor fotovoltaice cu strat subțire și a altor tehnologii fotovoltaice
(207)
Mai multe părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de concurența din partea produselor fotovoltaice cu strat subțire și a altor tehnologii fotovoltaice, întrucât aceste tehnologii sunt interschimbabile și au aceleași utilizări finale.
(208)
Ancheta a arătat că produsele fotovoltaice cu strat subțire sunt fabricate din materii prime diferite și nu utilizează plachete din siliciu cristalin. În general, acestea prezintă un randament al conversiei mult mai scăzut și generează o putere de ieșire mai mică decât modulele din siliciu cristalin. Prin urmare, ele nu pot fi folosite în zonele în care accesul este limitat, cum ar fi acoperișurile, ceea ce înseamnă că nu sunt complet interschimbabile cu produsul în cauză. Prin urmare, deși poate exista o anumită concurență între produsele cu strat subțire și produsul în cauză, această concurență este considerată a fi marginală.
(209)
În consecință, ancheta nu a indicat nicio legătură între prejudiciul suferit de industria din Uniune și concurența din partea produselor fotovoltaice cu strat subțire și a altor tehnologii fotovoltaice.
(210)
Din aceste motive, acest argument a fost respins.
3.8. Criza financiară și efectele sale
(211)
S-a susținut că criza financiară și recesiunea economică au afectat accesul la finanțare al industriei din Uniune și, prin urmare, au cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(212)
Capacitatea industriei din Uniune de a mobiliza capital a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Dat fiind că industria solară necesită investiții importante, capacitatea de a mobiliza capital este crucială. Recesiunea economică a avut un anumit impact asupra situației industriei din Uniune. Totuși, ancheta a arătat că, în ciuda creșterii observate pe piața Uniunii între 2009 și 2011, situația industriei din Uniune s-a degradat ca urmare a importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping, importuri care au generat o puternică subcotare a prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune. Prin urmare, s-a concluzionat că eventualele efecte ale crizei financiare au fost agravate de creșterea importurilor care au făcut obiectul unui dumping din China și că accesul limitat la finanțare s-a datorat, în mare măsură, climatului negativ de pe piață, situația și perspectivele industriei din Uniune fiind o consecință a importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Prin urmare, chiar dacă criza financiară a avut un anumit impact asupra situației industriei din Uniune, aceasta nu a putut afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. În consecință, argumentul a fost respins.
3.9. Performanța la export a industriei din Uniune
(213)
Unele părți interesate au afirmat că vânzările la export ale industriei din Uniune au scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate și în mod special între 2009 și 2011 pentru module și între 2009 și primul trimestru al anului 2012 pentru celule și că acest lucru a cauzat prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(214)
Cu toate acestea, astfel cum se arată în tabelul de mai jos, volumele exporturilor de module rămân semnificative, în ciuda unei scăderi ușoare în cursul PA, iar prețurile medii în cursul PA au depășit costurile medii pentru module în cursul perioadei examinate. Prin urmare, acest lucru nu a putut cauza prejudiciul suferit de industria din Uniune. În ceea ce privește celulele, volumele exporturilor au reprezentat doar aproximativ 12 % din volumul total al producției de celule. Prin urmare, în pofida prețurilor scăzute în cursul PA, acest lucru ar fi putut avea doar un impact limitat asupra situației industriei din Uniune. În sfârșit, în ceea ce privește plachetele, exporturile au reprezentat aproximativ 24 % din volumul total al producției și, în mod similar, în ciuda prețurilor reduse de export în cursul PA, acest lucru nu a putut avea decât un impact limitat asupra situației industriei din Uniune. Prin urmare, argumentele în această privință au fost respinse.
Tabelul 13-a
Module
2009
2010
2011
PA
Volumul exporturilor de module în MW
989
1 279
1 157
1 148
(Indice 2009 = 100)
100
129
117
116
Preț mediu de export (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indice 2009 = 100)
100
76
59
49
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 13-b
Celule
2009
2010
2011
PA
Volumul exporturilor de celule în MW
62
320
315
238
(Indice 2009 = 100)
100
516
508
384
Preț mediu de export (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indice 2009 = 100)
100
78
61
47
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 13-c
Plachete
2009
2010
2011
PA
Volumul exporturilor de plachete în MW
93
916
750
486
(Indice 2009 = 100)
100
985
806
523
Preț mediu de export (EUR/kW)
850
590
530
480
(Indice 2009 = 100)
100
70
63
57
Sursă:
Europressedienst
(215)
Din aceste motive, s-a constatat că impactul performanței la export a industriei din Uniune nu a fost de natură să contribuie la prejudiciul important suferit de industria din Uniune. Prin urmare, argumentele părților în această privință au fost respinse.
3.10. Descoperirea depozitelor de gaze de șist în Uniunea Europeană
(216)
O parte interesată a afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de descoperirea unor depozite de gaze de șist în Uniune și perspectiva creșterii producției de gaze de șist ieftine în Uniune a redus investițiile publice și private în proiecte legate de energia din surse regenerabile.
(217)
Ancheta a constatat o creștere semnificativă a consumului produsului care face obiectul anchetei în cursul perioadei examinate, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 108 de mai sus. În plus, ancheta nu a scos la iveală nicio informație factuală care să confirme că prejudiciul suferit de industria din Uniune s-a datorat descoperirii unor depozite de gaze de șist în Uniunea Europeană. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
3.11. Schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS)
(218)
Aceeași parte a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de nivelul redus al investițiilor în producția de energie solară, ca urmare a prețurilor scăzute pe piață pentru creditele de emisii CO2 în cadrul schemei Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii.
(219)
Nu s-a prezentat însă nicio dovadă în acest sens, iar ancheta nu a scos la lumină nicio circumstanță factuală care să confirme aceste afirmații. Dimpotrivă, ancheta a indicat o creștere considerabilă a consumului produsului care face obiectul anchetei în cursul perioadei examinate. Din aceste motive, afirmația a fost respinsă.
3.12. Decizii de management
(220)
Unele părți interesate au afirmat că prejudiciul important suferit de către cel puțin unul dintre producătorii din Uniune a fost cauzat de decizii de management inadecvate. Aceste afirmații s-au bazat pe conturile anuale și pe unele informații conținute într-o scrisoare trimisă de un acționar al întreprinderii celorlalți acționari.
(221)
Nicio informație din dosar nu a arătat că deciziile de management ale întreprinderii în cauză au fost neobișnuite sau lipsite de prudență sau că au avut un impact asupra întregii industrii din Uniune. Prin urmare, argumentele în această privință au fost respinse.
3.13. Alte politici guvernamentale
(222)
O parte interesată a susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de alte politici guvernamentale, cum ar fi politicile privind energia din surse regenerabile, politicile menite să încurajeze inovarea, politicile de reducere a birocrației, politicile de facilitare a comerțului și reglementările privind accesul la rețea, dat fiind că aceste politici sunt în avantajul producătorilor-exportatori. Cu toate acestea, chiar dacă este adevărat că unele dintre politicile menționate ar putea facilita importurile din alte țări terțe și o creștere generală a industriei energiei solare, aceste politici ar avantaja și industria din Uniune. În plus, aceste politici nu sunt destinate să promoveze importurile în Uniune la prețuri prejudiciabile de dumping. Prin urmare, argumentele în această privință au fost respinse.
3.14. Concluzie privind cauzalitatea
(223)
Ancheta a relevat o legătură cauzală între prejudiciul important suferit de industria din Uniune și importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping. Au fost analizate alte posibile cauze ale prejudiciului, cum ar fi importurile din alte țări terțe, consumul, tarifele fixe, alt sprijin financiar acordat industriei din Uniune, supracapacitatea, impactul prețurilor materiilor prime, prejudiciul autoprovocat, concurența din partea produselor cu strat subțire, criza financiară și efectele sale, performanța la export a industriei din Uniune, descoperirea unor depozite de gaze de șist în Uniunea Europeană, deciziile de management, schema UE de comercializare a certificatelor de emisii, alte politici guvernamentale, și s-a considerat că niciuna dintre aceste cauze nu a fost de natură să afecteze legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(224)
Pe baza analizei de mai sus, care a distins și separat în mod corespunzător efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping de efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că există o legătură cauzală între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune în cursul PA.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Note preliminare
(225)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, există motive imperioase să se concluzioneze că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri provizorii în acest caz specific. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor intereselor implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale întreprinderilor de pe piețele din amonte și din aval din sectorul energiei fotovoltaice, ale importatorilor, ale utilizatorilor și consumatorilor produsului în cauză.
(226)
Aproximativ 150 de operatori s-au făcut cunoscuți după deschiderea anchetei. Au fost trimise chestionare specifice importatorilor neafiliați, operatorilor din amonte (inclusiv unui producător de materii prime și furnizorilor de echipamente de producție pentru produsul care face obiectul anchetei), operatorilor din aval (inclusiv dezvoltatorilor de proiecte și întreprinderilor care realizează instalarea) și Organizației europene a consumatorilor (BEUC). Trei asociații reprezentând diverși operatori (industria din Uniune, operatori din amonte și aval) din sectorul energiei fotovoltaice au prezentat informații.
2. Interesul industriei din Uniune
(227)
Industria din Uniune a angajat în mod direct aproximativ 25 000 de persoane în cursul PA pentru producerea și vânzarea produsului similar.
(228)
Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping originare din țara în cauză, în cursul perioadei de anchetă. Trebuie reamintit faptul că o serie de indicatori de prejudiciu au arătat o tendință negativă pe parcursul perioadei examinate. În special, indicatorii de prejudiciu legați de performanța financiară a producătorilor din Uniune care au cooperat, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor, au fost grav afectați. De fapt, producătorii de module, celule și plachete din Uniune au suferit pierderi în 2011 și în PA. Prin urmare, unii producători din Uniune au fost deja nevoiți să își închidă instalațiile de producție, în timp ce alții s-au confruntat cu problema insolvabilității. Dacă nu se vor lua măsuri, este foarte probabil ca deteriorarea situației economice a industriei din Uniune să se accentueze.
(229)
Este de așteptat ca instituirea unor taxe antidumping provizorii să restabilească condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile produsului similar pentru a reflecta costurile de producție și a-și îmbunătăți astfel rentabilitatea. Este de așteptat, de asemenea, ca instituirea unor măsuri provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin parțial cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact pozitiv asupra situației sale financiare generale. În plus, industria din Uniune ar trebui să beneficieze de un acces mai ușor la capital și să realizeze investiții suplimentare în cercetare și dezvoltare și în inovare în sectorul fotovoltaic. În sfârșit, ancheta a indicat, de asemenea, o posibilă reîncepere a activității de către unii producători din Uniune care au fost nevoiți să-și înceteze producția ca urmare a presiunii exercitate de importurile din China. În ansamblu, conform acestui scenariu, ar fi garantate nu numai cele 25 000 de locuri de muncă existente, furnizate de industria din Uniune (în PA), dar ar exista, de asemenea, perspectiva rezonabilă a unei extinderi a producției și a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă.
(230)
În absența unor măsuri, este de așteptat să se înregistreze pierderi suplimentare ale cotei de piață și o deteriorare suplimentară a rentabilității industriei din Uniune. Această situație nu ar fi viabilă pe termen scurt și mediu. În consecință, pe lângă numărul mare de producători din Uniune care au fost deja forțați să iasă de pe piață, după cum s-a arătat în considerentul 157 de mai sus, alți producători ar putea fi amenințați cu falimentul, ceea ce, pe termen scurt și mediu, ar duce probabil la dispariția industriei din Uniune, cu repercusiuni importante asupra locurilor de muncă existente.
(231)
Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că instituirea de taxe antidumping este în interesul industriei din Uniune.
3. Interesul importatorilor neafiliați
(232)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 12 de mai sus, doar unul din trei importatori incluși în eșantion a avut ca principală activitate comercializarea produsului în cauză.
(233)
S-a invocat argumentul că impunerea de măsuri asupra produsului în cauză va afecta negativ activitatea importatorilor. În primul rând, instituirea de taxe nu ar trebui să conducă la eliminarea tuturor importurilor din RPC. În al doilea rând, deși este de așteptat ca instituirea de măsuri să aibă un efect negativ asupra situației financiare a importatorilor care importă numai din RPC, având în vedere creșterea probabilă a importurilor din alte țări terțe, importatorii care se aprovizionează din diferite țări ar trebui să fie în măsură să se aprovizioneze din alte surse.
(234)
Prin urmare, se concluzionează cu titlu provizoriu că instituirea unor măsuri la nivelul propus are un posibil impact negativ asupra situației importatorilor neafiliați ai produsului în cauză.
4. Interesul operatorilor din amonte
(235)
Operatorii din amonte au ca principal obiect de activitate producerea de materii prime, proiectarea și producerea echipamentului de producție pentru produsul care face obiectul anchetei. Au fost primite opt răspunsuri la chestionar din partea operatorilor în amonte. S-au efectuat două vizite de verificare care au vizat un producător de materii prime și un producător de echipamente de producție.
(236)
În ansamblu, în cursul PA, activitatea celor opt operatori din amonte care au cooperat, legată de produsul care face obiectul anchetei, a variat în raport cu totalul activității lor. Ea a reprezentat 100 % din activitate doar în cazul unei singure întreprinderi care a cooperat, variind între 6 % și 80 % în cazul celorlalte întreprinderi. În medie, în cursul PA, activitatea legată de produsul în cauză a reprezentat aproximativ 41 % din totalul activității operatorilor în amonte care au cooperat. În ceea ce privește locurile de muncă, cei opt operatori din amonte care au cooperat au angajat în PA aproximativ 4 200 de persoane. Rentabilitatea a variat în funcție de fiecare segment și întreprindere individuală, mergând de la rate ridicate la o rentabilitate ușor negativă. Ancheta a arătat că operatorii care au înregistrat o rentabilitate negativă au suferit din cauza deteriorării situației industriei din Uniune, dat fiind că unii dintre clienții pe care i-au pierdut erau producători din Uniune ai produsului care face obiectul anchetei, precum și din cauza scăderii consumului.
(237)
Vânzările operatorilor din amonte ai Uniunii au acoperit Uniunea, RPC și alte țări terțe. În cursul PA, vânzările au fost repartizate, în medie, astfel: aproximativ 20 % din vânzări în Uniune, aproape 50 % în RPC și aproximativ 30 % în alte țări terțe.
(238)
Unele părți din sectorul în amonte au susținut că impunerea unor măsuri antidumping le-ar afecta în mod negativ activitățile, dat fiind că RPC reprezintă principala lor piață de export. S-a susținut că taxele ar limita considerabil importurile produsului în cauză din RPC către Uniune și, ca urmare a acestui fapt, RPC și-ar limita importurile de polisiliciu și de echipamente de producție din Uniune. Prin urmare, s-a pretins că operatorii din amonte ai Uniunii ar fi nevoiți să-și reducă activitățile economice și numărul salariaților.
(239)
În primul rând, este de remarcat faptul că scopul taxei nu este de a elimina importurile produsului în cauză din China, ci de a restabili condiții de concurență echitabile. Astfel, importurile din China ar trebui să continue să aprovizioneze piața Uniunii, într-o oarecare măsură, dar la prețuri echitabile. În plus, ancheta a arătat că operatorii din amonte ai Uniunii sunt prezenți la nivel mondial pe diferite piețe naționale și, prin urmare, nu depind doar de exporturile către RPC. Prin urmare, este rezonabil să se considere că, pe piața mondială a produselor fotovoltaice, producătorii din amonte ai Uniunii vor putea să compenseze eventuala scădere a exporturilor către RPC prin exportul către alte piețe care, conform studiilor de piață disponibile în mod public, ar trebui să crească. În orice caz, piața chineză a energiei fotovoltaice se confruntă deja cu o importantă supracapacitate de producție și, prin urmare, este puțin probabil ca producătorii de instalații din Uniune să poată vinde mai multe instalații de producție pe termen scurt și mediu.
(240)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că impactul taxelor antidumping asupra producătorilor de instalații nu ar fi semnificativ, în timp ce impactul asupra furnizorului de materie primă poate fi negativ pe termen scurt, având în vedere posibila reducere a vânzărilor sale către China.
5. Interesul operatorilor din aval
(241)
Operatorii din aval au ca obiect principal de activitate dezvoltarea de proiecte, activități de marketing și comunicare și instalațiile fotovoltaice. Deși au fost primite 13 răspunsuri la chestionare din partea operatorilor din aval, numai șapte au fost suficient de complete și au permis o evaluare adecvată. S-au efectuat două vizite de verificare care au vizat un dezvoltator de proiecte în sectorul fotovoltaic și o întreprindere de instalare. Atunci când s-au analizat răspunsurile la chestionar primite din partea celor 36 de importatori neafiliați care au cooperat, s-a dovedit că unii dintre ei trebuie, de fapt, să fie calificați drept operatori din aval, dat fiind că principala lor activitate consta în instalarea de produse fotovoltaice. Acest aspect va fi examinat mai amănunțit într-o etapă ulterioară a anchetei.
(242)
În ansamblu, activitatea operatorilor din aval cu privire la produsul care face obiectul anchetei variază în raport cu totalul activității lor. În medie, în cursul PA, aceasta a reprezentat 41 %. Rentabilitatea operatorilor care au cooperat în ceea ce privește produsul care face obiectul anchetei a fost, în medie, de aproximativ 11 % în cursul PA. În ceea ce privește locurile de muncă, cei șapte operatori din aval care au cooperat au angajat în PA aproximativ 550 de persoane.
(243)
A fost adus în discuție argumentul că măsurile antidumping nu sunt în interesul Uniunii deoarece vor duce la creșterea prețurilor modulelor, descurajând astfel utilizatorii finali/consumatorii să instaleze produse fotovoltaice. Prin urmare, operatorii din aval vor avea mult mai puține comenzi și vor fi obligați să-și reducă activitatea. Această evaluare se bazează pe un studiu efectuat de Prognos privind eventualele pierderi de locuri de muncă, prezentat în cursul anchetei. Conform studiului, marea majoritate a locurilor de muncă din sectorul fotovoltaic al Uniunii este în pericol în cazul în care vor fi instituite taxe. Studiul utilizează o estimare realizată de European Photovoltaic Industry Association (EPIA) (Asociația europeană a industriei fotovoltaice), conform căreia numărul total de locuri de muncă directe existente în 2011, în toate segmentele sectorului fotovoltaic din Uniune, incluzând producătorii, importatorii, operatorii din amonte și din aval, este de 265 000. Pornind de la estimarea din 2011 privind numărul total de locuri de muncă din sectorul fotovoltaic, studiul realizat de Prognos a concluzionat că, din cele 265 000 de locuri de muncă, se vor pierde până la 242 000 de locuri de muncă în decurs de trei ani, în funcție de nivelul taxei. Se presupune că cea mai mare parte a pierderilor de locuri de muncă ar avea loc pe piața din aval care, conform estimărilor din 2011 realizate de Prognos, oferea aproximativ 220 000 de locuri de muncă.
(244)
Ancheta nu a confirmat scenariul de mai sus și a indicat un număr mult mai redus de locuri de muncă directe existente în sectorul fotovoltaic al Uniunii în 2011, în cursul PA și în 2012.
(245)
Pentru început, ancheta a pus la îndoială exactitatea numărului total de locuri de muncă directe din sectorul fotovoltaic, astfel cum a fost estimat de Asociația europeană a industriei fotovoltaice. În special, în cursul vizitei de verificare efectuate la EPIA, s-a dovedit că datele utilizate pentru a se ajunge la cifra de 265 000 erau imprecise și nu permiteau o astfel de concluzie. De fapt, informațiile obținute în cursul vizitei de verificare indică faptul că numărul locurilor de muncă directe în sectorul fotovoltaic, calculat pentru 2011, ar avea o marjă de eroare de până la 20 %. În plus, estimarea include locurile de muncă create în alte țări europene care nu fac parte din Uniunea Europeană, precum și locurile de muncă legate de produsul cu strat subțire, care nu intră în domeniul de aplicare al prezentei anchete.
(246)
În ciuda acestor îndoieli, chiar dacă s-a folosit estimarea inițială a locurilor de muncă pentru a analiza impactul asupra măsurilor, trebuie să fie făcute următoarele observații. Estimarea vizează locurile de muncă din sectorul fotovoltaic european în 2011, an în care au fost instalate numeroase produse fotovoltaice în UE (aproximativ 20 GW). Este rezonabil să se presupună că, având în vedere reducerea numărului de instalații, care au atins aproximativ 17,5 GW în PA și 15 GW în 2012, numărul de locuri de muncă în special în sectorul din aval s-a redus la rândul său, fiind direct corelat cu nivelul instalațiilor. În acest sens, presa de specialitate aflată la dispoziția publicului a arătat faptul că, în Germania, cea mai mare piață națională, numărul de locuri de muncă din sectorul fotovoltaic a scăzut de la 128 000 la 100 000 între 2011 și 2012, inclusiv locurile de muncă create de producători. În plus, ancheta a pus la îndoială faptul că cifra a inclus numai locurile de muncă cu normă întreagă, exclusiv din sectorul fotovoltaic. În acest sens, ancheta a arătat că, în special pe piața din aval (instalații), activitatea în sectorul fotovoltaic reprezintă în general numai o parte dintr-o activitate mult mai largă, activitatea principală fiind instalațiile de încălzire sau de electricitate, instalațiile sanitare etc.
(247)
Având în vedere cele de mai sus, este probabil ca instituirea de măsuri să ducă la o creștere a prețurilor produsului care face obiectul anchetei în Uniune, ceea ce, pe termen scurt, ar putea genera o reducere a instalațiilor fotovoltaice. Cu toate acestea, locurile de muncă legate de acest segment al pieței pot fi afectate numai într-o măsură limitată, având în vedere considerațiile de mai jos. În primul rând, activitatea legată de sectorul fotovoltaic reprezintă, cel puțin pentru unii instalatori, doar o parte a activităților lor și are, de asemenea, un caracter sezonier. Prin urmare, instalatorii ar trebui să poată desfășura alte activități în cazul în care cererea pentru instalații fotovoltaice s-ar reduce. Dat fiind că obiectivele privind energia din surse regenerabile și privind eficiența energiei, convenite la nivelul UE, sunt obligatorii din punct de vedere juridic pentru statele membre, este de așteptat ca o cerere redusă pentru instalații solare să ducă la creșterea cererii pentru alte forme de energie din surse regenerabile și de eficiență energetică. Este probabil că numeroși angajați din sectorul din aval să dispună de competențele necesare pentru a beneficia de creșterea cererii în aceste sectoare înrudite. În al doilea rând, având în vedere profiturile existente pe piața din aval (a se vedea considerentul 242 de mai sus), instalatorii ar trebui să poată absorbi o parte din creșterea prețurilor, limitând astfel impactul asupra prețurilor finale și asupra cererii de instalații fotovoltaice.
(248)
Independent de instituirea de taxe, estimările privind cererea de instalații fotovoltaice, disponibile în mod public, indică o posibilă reducere a cererii în 2013, cu instalații anuale corespunzând unei producții între 9,8 GW și 16,5 GW în 2013, ceea ce ar putea, în orice caz, să afecteze numărul de locuri de muncă de pe piața din aval.
(249)
În sfârșit, se observă că această creștere a prețurilor produselor fotovoltaice este inevitabilă, dat fiind că producătorii din RPC care aprovizionează piața Uniunii par a înregistra pierderi importante, situație care nu ar fi viabilă.
(250)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că impactul taxelor antidumping asupra operatorilor din aval ar fi într-o anumită măsură negativ pe termen scurt, având în vedere reducerea mai accentuată a numărului de instalații în raport cu un scenariu speculativ fără taxe, astfel cum este prevăzut de către principalele centre de cercetare și în măsura în care taxa nu poate fi absorbită de operatorii din aval. În ciuda unei posibile reduceri a cererii pentru instalațiile fotovoltaice, instalatorii ar trebui să poată desfășura alte activități, legate de alte surse de energie din surse regenerabile sau de activitatea principală a instalatorilor, după cum s-a menționat mai sus.
6. Interesul utilizatorilor finali (al consumatorilor)
(251)
Nu s-au primit contribuții din partea vreunui reprezentant direct al intereselor utilizatorilor finali, cum ar fi asociațiile de consumatori. În acest caz, se face trimitere la două tipuri de utilizatori finali: consumatorii casnici și alți utilizatori finali (de exemplu, instituții, întreprinderi). Ancheta a arătat că numai aproximativ un sfert din instalațiile fotovoltaice existente în Uniune (așa-numitele instalații pentru acoperișuri, mai mici), au fost comandate de către consumatori. Celelalte instalații (montate pe sol, industriale și comerciale la o scară mult mai mare) au fost comandate de către alți utilizatori finali.
(252)
Mai multe părți au susținut că, în cazul în care se vor institui taxe antidumping, consumatorii ar avea de suferit din cauza creșterii prețurilor pentru modulele fotovoltaice. Deși se așteaptă o oarecare creștere a prețurilor pentru modulele fotovoltaice pe piața UE, ca urmare a taxelor, consumatorii și alți utilizatori finali nu vor fi probabil afectați decât într-o măsură limitată, deoarece ancheta a arătat că prețul unui modul reprezintă până la 50 % din costurile totale ale unei instalații fotovoltaice. Având în vedere marjele de profit obținute de dezvoltatorii de proiecte și de instalatori, este rezonabil să se presupună că eventuala creștere a prețurilor modulelor pentru consumator poate fi absorbită cel puțin parțial și, prin urmare, atenuată. Pe baza informațiilor disponibile, se concluzionează provizoriu că măsurile antidumping la nivelul propus al taxei vor fi, cel puțin parțial, absorbite de lanțul de aprovizionare și, prin urmare, nu vor duce neapărat la creșterea prețurilor pentru consumatori la nivelul vânzării cu amănuntul.
(253)
Se observă, de asemenea, că dacă nu s-ar impune taxe, consumatorii nu ar avea decât o singură sursă de aprovizionare pentru module în viitor, ca urmare a dispariției probabile a industriei din Uniune. Conform acestui scenariu, producătorii-exportatori chinezi ar putea să își întărească în continuare poziția foarte puternică pe piață, ceea ce ar putea duce, de asemenea, la o creștere a prețurilor pe termen scurt și mediu, în detrimentul consumatorilor/utilizatorilor finali. În orice caz, după cum s-a menționat mai sus, creșterea prețurilor pare a fi inevitabilă, având în vedere faptul că producătorii din RPC înregistrează pierderi.
(254)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează cu titlu provizoriu că instituirea măsurilor va avea, în ansamblu, un impact limitat asupra consumatorilor și asupra altor utilizatori finali, indiferent de rolul programelor naționale de sprijin pentru stimularea cererii de instalații fotovoltaice, astfel cum se menționează în considerentul 182 de mai sus. Dacă programele naționale de sprijin sunt adaptate la creșterea prețurilor panourilor solare (prin intermediul unor tarife fixe mai mari), impactul asupra consumatorilor poate fi inexistent.
7. Alte argumente
(255)
Unele părți au afirmat că industria din Uniune nu este în măsură să aprovizioneze piața UE cu cantitățile cerute și, prin urmare, în cazul în care se vor institui taxe antidumping, există un risc major de penurie în UE, ceea ce poate conduce la o creștere și mai mare a prețurilor produsului în cauză.
(256)
Ancheta a constatat că acest argument este nejustificat. Industria din Uniune nu își utilizează pe deplin capacitatea de producție din 2009. În cursul PA, rata de utilizare a capacității de producție a Uniunii pentru module a fost de 41 %, cu o capacitate disponibilă suplimentară de aproximativ 5,7 GW; rata de utilizare a capacității de producție a Uniunii pentru celule a fost de 63 %, cu o capacitate disponibilă suplimentară de aproximativ 1,2 GW și rata de utilizare a capacității de producție a Uniunii pentru plachete a fost de 55 %, cu o capacitate disponibilă suplimentară de aproximativ 1,6 GW. Prin urmare, grație capacității disponibile, industria din Uniune ar fi capabilă să concureze pentru o cotă suplimentară de piață pe termen scurt. De asemenea, pe termen mediu, este rezonabil să se presupună că industria din Uniune își va spori capacitatea de producție pentru a putea realiza economii de scară mai bune și pentru a obține eventuale reduceri de preț. În plus, există și alte surse de aprovizionare la nivel mondial, care sunt prezente pe piața Uniunii și care vor putea concura pe piața Uniunii în cazul scăderii importurilor de produse chinezești. Ancheta a arătat că, în cursul PA, capacitatea disponibilă de producție existentă din alte țări terțe decât China a fost de 5,6 GW pentru module, de 6 GW pentru celule și de 6 GW pentru plachete. Prin urmare, capacitatea disponibilă totală a UE și a producătorilor din afara UE este suficientă pentru a compensa pe termen scurt posibila reducere a importurilor chinezești, ținând cont de cererea de instalații fotovoltaice în UE, prevăzută pentru 2013 (între 9,8 GW și 16,5 GW) și pentru 2014 (între 9 GW și 17,1 GW) de către principalele centre de cercetare precum EPIA.
(257)
Unele părți au susținut, de asemenea, că instituirea de taxe antidumping asupra produsului în cauză va afecta dezvoltarea pieței fotovoltaice din Europa și, prin urmare, obiectivele Agendei UE 2020 privind sursele regenerabile de energie și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră din UE nu vor fi îndeplinite.
(258)
În primul rând, obiectivele pentru 2020 nu depind în mod exclusiv de energia solară. La fel de importante sunt și alte energii din surse regenerabile, cum ar fi: energia eoliană, biomasa, energia hidroelectrică etc. Dat fiind că nu s-a fixat un procent anume pentru energia solară în vederea îndeplinirii obiectivelor pentru 2020, nu este de așteptat ca reducerea numărului de instalații fotovoltaice să crească costurile totale ale Agendei 2020. În plus, prețul panourilor solare este doar unul dintre numeroșii factori care sunt vitali pentru dezvoltarea sectorului fotovoltaic în Europa. Este tot atât de important să se asigure un cadru juridic și financiar favorabil la nivel european și național, să se îmbunătățească accesul la finanțare al proiectelor în domeniul energiilor regenerabile și să se realizeze investiții în cercetare și dezvoltare. În ceea ce privește finanțarea investițiilor în domeniul energiei solare, instituirea de taxe va îmbunătăți situația industriei din Uniune și a sectorului fotovoltaic în ansamblu. Prin urmare, este de așteptat să se amelioreze și accesul la capital, atât pentru industria din Uniune, cât și pentru investitorii din sectorul fotovoltaic. În sfârșit, se reamintește că scopul taxelor nu este de a elimina importurile chinezești, ci de a restabili o concurență loială. Datele privind profiturile obținute pe piața din aval indică faptul că orice creștere a prețului produsului în cauză va fi parțial atenuată de către operatorii de pe piața din aval. Prin urmare, prețul modulelor nu ar trebui să crească semnificativ pentru utilizatorii finali/consumatori și cererea de instalații solare ar trebui să rămână conform estimărilor.
(259)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează cu titlu provizoriu că instituirea măsurilor nu va avea, în ansamblu, un impact negativ semnificativ asupra altor politici ale UE.
8. Concluzie privind interesul Uniunii
(260)
Efectele pozitive generale pentru industria din Uniune compensează impactul negativ probabil asupra altor operatori din sectorul fotovoltaic, inclusiv asupra consumatorilor/altor utilizatori finali.
(261)
Ținând seama de cele menționate mai sus și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii la importurile produsului în cauză, originare din RPC.
G. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(262)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care au făcut obiectul unui dumping.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(263)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, fără a depăși marjele de dumping constatate.
(264)
În vederea calculării valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să obțină profitul înainte de impozitare pe care această industrie ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. Astfel, pe baza informațiilor oferite în reclamație, se consideră că o marjă de profit de 10 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut atinge în absența dumpingului prejudiciabil.
(265)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 10 % menționată mai sus la costul de producție din cursul PA al producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(266)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC care au fost incluși în eșantion, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețului, ajustat în mod corespunzător pentru a ține cont de costurile de import și de taxele vamale, cu prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut pe piața Uniunii în cursul PA de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost apoi exprimate ca procent din valoarea de import CIF medie ponderată.
2. Măsuri provizorii
(267)
Luând în considerare cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii la importurile de module fotovoltaice din siliciu cristalin și de componente-cheie (și anume celule și plachete) originare sau expediate din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.
(268)
Având în vedere gradul ridicat de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi, taxa aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi” a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate taxe impuse întreprinderilor care au fost incluse în eșantion sau care au cooperat la anchetă. Taxa aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi” va fi aplicată întreprinderilor care nu au cooperat la anchetă.
(269)
Pentru întreprinderile cooperante neincluse în eșantion enumerate în anexă, nivelul taxei provizorii se stabilește la nivelul mediei ponderate a taxelor aplicabile întreprinderilor incluse în eșantion.
(270)
Nivelurile propuse ale taxelor antidumping provizorii sunt după cum urmează:
Întreprindere
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Nivelul taxei
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Alte întreprinderi cooperante (anexă)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Toate celelalte întreprinderi
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Măsurile antidumping de mai sus sunt stabilite cu titlu provizoriu sub formă de taxe ad valorem.
(272)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare întreprindere, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în ceea ce privește întreprinderile respective. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa la nivel de țară aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi”) se aplică, prin urmare, exclusiv importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză, fabricate de întreprinderile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă întreprindere al cărei nume nu este menționat în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate întreprinderilor menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și vor fi supuse taxei aplicabile „tuturor celorlalte întreprinderi”.
(273)
Orice cerere prin care se solicită aplicarea nivelurilor taxelor antidumping pentru fiecare întreprindere (de exemplu, ca urmare a modificării denumirii persoanei juridice sau ca urmare a creării unor noi entități de producție și de vânzare) trebuie să fie adresată imediat Comisiei (8), împreună cu toate informațiile relevante, în special orice modificări ale activităților întreprinderii legate de producție, vânzările interne și la export asociate, de exemplu, cu modificarea denumirii sau cu crearea entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei întreprinderilor care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(274)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei aplicabile tuturor celorlalte întreprinderi ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu au cooperat la anchetă, ci și producătorilor care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(275)
Astfel cum se indică în secțiunea 5 din avizul de deschidere, Comisia este în curs de a stabili dacă toate importurile produsului în cauză din RPC pot fi considerate ca fiind originare din RPC. Acest lucru este important în special în cazul modulelor care pot include componente și piese din țări diferite. În conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază, țara exportatoare a unui produs care face obiectul unui dumping poate fi o țară intermediară. De asemenea, ar trebui remarcat faptul că reclamația se referă la importurile din RPC fără a specifica originea acestora. În sfârșit, anchetele antidumping și privind măsurile compensatorii desfășurate de SUA, care vizează același produs importat din RPC, au scos la iveală complexitatea operațiunilor de producție și de asamblare care ar putea sau nu să confere caracterul originar (9). Având în vedere aceste considerații și fără a aduce atingere concluziei care va fi adoptată cu privire la aceste chestiuni în etapa definitivă, se consideră adecvat ca produsul care face obiectul anchetei, originar sau expediat din RPC, să fie supus unor măsuri provizorii, cu excepția cazului în care produsul este un produs în tranzit în sensul articolului V din GATT.
(276)
După cum s-a menționat mai sus în considerentul 3, prin Regulamentul (UE) nr. 182/2013, Comisia a decis ca importurile produsului în cauză originare și expediate din RPC să fie supuse înregistrării. Decizia a fost adoptată în vederea unei posibile aplicări retroactive a măsurilor antidumping și compensatorii, în temeiul articolului 10 alineatul (4) din regulamentul de bază și al articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene („regulamentul antisubvenții de bază”) (10).
(277)
În ceea ce privește actuala anchetă antidumping și având în vedere constatările de mai sus, ar trebui să se pună capăt înregistrării importurilor în scopul anchetei antidumping, în conformitate cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(278)
În ceea ce privește ancheta deschisă desfășurată în paralel, inițiată de Comisie în conformitate cu articolul 10 din regulamentul antisubvenții de bază, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene din 8 noiembrie 2012 (11), ar trebui să se mențină înregistrarea importurilor în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din regulamentul de bază antisubvenții.
(279)
Nicio decizie cu privire la o posibilă aplicare retroactivă a măsurilor antidumping nu poate fi luată în acest stadiu al procedurii.
(280)
Având în vedere circumstanțele excepționale ale prezentei proceduri, în special faptul că este vorba despre un produs pentru o piață care necesită aprovizionări stabile pe termen scurt, se consideră adecvat ca măsurile antidumping provizorii să fie introduse treptat. Dat fiind că industria din Uniune, în special, a suferit un prejudiciu ca urmare a practicilor comerciale neloiale ale țării în cauză în cursul PA, producătorii din Uniune nu pot furniza imediat cantitățile necesare dacă nivelurile importurilor scad ca urmare a măsurilor. Introducerea treptată a taxei antidumping va permite pe termen scurt industriei din Uniune să-și sporească oferta. În plus, dacă se acordă suficient timp industriei din Uniune pentru a-și spori nivelurile producției, disponibilitatea produsului în cauză va rămâne la niveluri rezonabile pentru a răspunde cererii. Prin urmare, se consideră adecvat să se introducă taxa în două etape.
I. DISPOZIȚIE FINALĂ
(281)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în care părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul menționat în regulament să își prezinte, în scris, punctele de vedere și să solicite o audiere. De asemenea, ar trebui precizat faptul că orice constatări referitoare la instituirea unei taxe la care s-a ajuns în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate în scopul instituirii unei taxe definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de module sau panouri fotovoltaice din siliciu cristalin și de celule și plachete de tipul celor folosite în modulele sau panourile fotovoltaice din siliciu cristalin (celulele și plachetele au o grosime de maximum 400 de micrometri), încadrate în prezent la codurile NC ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 și ex 8541 40 90 (coduri TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 și 8541409039), originare sau expediate din Republica Populară Chineză, cu excepția cazului în care sunt în tranzit în sensul articolului V din GATT.
Următoarele tipuri de produse sunt excluse din definiția produsului în cauză:
-
încărcătoare solare care constau din mai puțin de șase celule, sunt portabile și furnizează energie electrică pentru dispozitive sau încarcă baterii;
-
produse fotovoltaice cu strat subțire;
-
produse fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin care sunt integrate permanent în produse electrice, în cazul în care produsele electrice au altă funcție decât generarea de energie electrică și în cazul în care aceste produse electrice consumă electricitatea generată de celula/celulele fotovoltaică/fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin integrată/integrate.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de întreprinderile menționate în continuare, se stabilește după cum urmează:
(i)
de la intrarea în vigoare a prezentului regulament până la 5 august 2013:
Întreprindere
Nivelul taxei
Toate întreprinderile
11,8 %
(ii)
de la 6 august 2013:
Întreprindere
Nivelul taxei
Cod adițional TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
37,3 %
B797
Întreprinderile enumerate în anexă
47,6 %
Toate celelalte întreprinderi
67,9 %
B999
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Dacă nu se specifică altfel, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot cere dezvăluirea detaliilor cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere de audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Regulamentul (UE) nr. 182/2013 se modifică după cum urmează:
1.
Se inserează un nou titlu G și un nou considerent 22:
„G. ÎNCETAREA ÎNREGISTRĂRII ÎN SCOPUL PROTECȚIEI ÎMPOTRIVA IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING
(22)
Începând cu 6 iunie 2013, o taxă antidumping provizorie oferă protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, nu mai este necesar să se înregistreze importurile în vederea protecției împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping.”
2.
La articolul 1 alineatul (1), cuvintele „cu articolul 14 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 și” se elimină.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 4 iunie 2013.