PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 9. prosince 2014,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/463/EU, kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr
(2014/919/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability (ESM).
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomického ozdravného programu pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci. Tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM rozhodla poskytnout v zásadě stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů přijatá do druhého čtvrtletí roku 2014.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost byl přijat makroekonomický ozdravný program ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu právní jasnosti a právní jistoty byl program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu zůstala stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale zahrnuje rovněž i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU. Zároveň bylo zrušeno rozhodnutí Rady 2013/236/EU.
(7)
Prováděcí rozhodnutí Rady 2013/463/EU (3) již bylo změněno prováděcím rozhodnutím Rady 2014/169/EU (4). S ohledem na nejnovější vývoj by mělo být opět změněno.
(8)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku toho by měly být provedeny změny v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, a to zejména pokud jde o: i) vypracování aktualizovaného plánu pro postupné uvolňování vnějších omezení, u nějž se kyperské orgány zavázaly, že ho zahájí až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkého přechodu na jednotný mechanismus dohledu; ii) další opatření k posílení řízení úvěrů v selhání ze strany bank; iii) požadavek na ukončení následného opatření v souvislosti s auditem jednotlivých finančních institucí v roce 2013 a případné uložení sankcí a zveřejnění konečného rozhodnutí; iv) stanovení dalších opatření ke zlepšení operativní kapacity skupiny družstevních úvěrových institucí; v) přijetí nového komplexního rámce Radou ministrů, který stanoví vhodné postupy pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i změny právního rámce zabavování nemovitostí zatížených hypotékou pro nesplácení hypotéčního úvěru, které přijala dolní komora kyperského parlamentu (jedná se o dvě dříve přijatá opatření), s podrobnými údaji o požadovaných prvcích těchto dvou nových rámců; vi) úpravu cílové hodnoty primárního fiskálního schodku v roce 2014 na nejvýše 210 milionů EUR (1,3 % HDP), aby byl zohledněn fiskální výsledek v první polovině roku 2014, předložení návrhu k zajištění daňové neutrality reformy systému sociálního zabezpečení a dosažení cílové hodnoty fiskálního schodku na rok 2015, zatímco cíl primárního přebytku pro rok 2017 byl za účelem hladkého provedení fiskální korekce v období 2017-2018 upraven směrem dolů na 2,5 % HDP; vii) stanovení dalších kroků pro realizaci procesu privatizace Kyperské správy přístavů (Cyprus Ports Authority) a Kyperského úřadu pro elektřinu (Electricity Authority of Cyprus); viii) jmenování nových komisařů a dvou asistentů komisaře v rámci nového daňového útvaru, vytvoření společné databáze daňových poplatníků a přijetí nezbytných právních předpisů, aby se zajistil výkon rozšířených pravomocí v oblasti výběru daní; ix) reformu zdanění nemovitostí, která má být provedena v roce 2015; x) zahrnutí dalších požadavků pro urychlení vydání dokladů o vlastnickém právu v oblasti regulace trhu s nemovitostmi; xi) vypracování návrhu akčního plánu pro řešení nevyřízených soudních případů, podrobné statistické údaje o nevyřízených soudních případech a o délce řízení, jakož i zřízení správního soudu; xii) posouzení článků stávajícího zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, které mohou narušovat hospodářskou soutěž; a xiii) předběžné posouzení technického a ekonomického potenciálu pro další zvýšení výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a nákladové ceny různých druhů obnovitelných zdrojů v porovnání s konvenčními zdroji primární energie spolu se začleněním opatření pro zlepšení kapacity a nezávislosti Kyperského energetického regulačního úřadu (CERA).
(9)
V průběhu provádění komplexního balíčku politických opatření pro Kypr by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel ustavit skupiny odborníků.
(10)
Kyperské orgány by si měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu vyžádat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi stanoviska sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Článek 2 prováděcího rozhodnutí 2013/463/EU se mění takto:
1)
Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor bude Kypr nadále pokračovat v restrukturalizaci bankovního sektoru a sektoru družstevních úvěrových institucí, bude pokračovat v posilování dohledu a regulace v souvislosti s probíhajícím přechodem na jednotný mechanismus dohledu, provede reformu rámce pro restrukturalizaci dluhu a postupně zruší omezující opatření v souladu se svým plánem a současně zajistí finanční stabilitu.
Program stanoví tato opatření a výstupy:
a)
zajištění bedlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Bedlivě jsou sledována dočasná omezení volného toku kapitálu (jako například omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Postupné uvolňování vnějších omezujících opatření musí být v souladu se stabilitou finančního sektoru a zachovávat dostatečné rezervy likvidity. Kyperská centrální banka (CBC) bude kontrolovat na místě, jak jsou omezení uplatňována, a v případě potřeby přijme vhodná opatření v oblasti dohledu. Další liberalizaci vnějších omezujících opatření zváží kyperské orgány až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkém přechodu na jednotný mechanismus dohledu. Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly zachovány jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro stabilitu finančního systému. Po dokončení komplexního posouzení bude aktualizován a zveřejněn plán postupného uvolňování omezujících opatření. Plány v oblasti financování a kapitálu domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a zamrznutí úvěrového trhu;
b)
úprava minimálních kapitálových požadavků při zohlednění parametrů posouzení rozvah a zátěžového testu pro celou Unii;
c)
zajištění toho, že plány na restrukturalizaci budou před poskytnutím jakékoli státní podpory formálně schváleny podle pravidel pro poskytování státní podpory. Banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o podporu na rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu. Banky s plány restrukturalizace budou podávat zprávy o pokroku při jejich provádění;
d)
zajištění toho, že bude vytvořen a zprovozněn úvěrový rejstřík;
e)
zohlednění přechodu na jednotný mechanismus dohledu, zajištění plného provedení regulačního rámce, pokud jde o poskytování půjček, znehodnocení aktiv a tvorbu rezerv;
f)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují kyperským orgánům a trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich činnosti;
g)
zajištění revize směrnice o správě a řízení bank, která stanoví, mimo jiné, vztahy mezi bankovními odděleními vnitřního auditu a orgány bankovního dohledu;
h)
posílení správy a řízení bank, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo osobám, které jsou s nimi spojeny;
i)
zajištění potřebného počtu zaměstnanců a změn v souvislosti s novou odpovědností přijatou Kyperskou centrální bankou, včetně zajištění oddělení výkonu funkce řešení krize a funkce dohledu, provedení jednotného souboru pravidel ve vnitrostátním právu, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU (6);
j)
posílení řízení úvěrů v selhání při zohlednění vývoje a harmonogramu jednotného mechanismus dohledu. To zahrnuje především: revizi kodexu chování a politik a postupů v oblasti správy bankovních nedoplatků; sledování cílů restrukturalizace stanovených Kyperskou centrální bankou; opatření, která umožní poskytovatelům úvěrů získávat přiměřené finanční informace o finanční situaci příjemců úvěrů a podat návrh na, domoci se a uskutečnit obstavení finančního majetku a výnosů příjemců úvěrů, kteří nesplácejí své závazky; opatření, která umožní a usnadní převod stávajících jednotlivých úvěrů jejich poskytovateli na třetí strany, spolu se všemi kolaterály a jistotami, bez nutnosti získání souhlasu příjemce úvěru;
k)
zmírnění omezení pro zabavování kolaterálu. To bude zahrnovat též přípravu právních předpisů na základě rámce pro komplexní reformu ke stanovení vhodných postupů pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i k zajištění hladkého a účinného fungování přepracovaných rámcových podmínek pro zabavování nemovitostí a insolvenční řízení. Po reformě nového právního rámce pro restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru bude tento rámec přezkoumán a podle potřeby budou vymezena další opatření;
l)
sladění regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
m)
zajištění, aby skupina družstevních úvěrových institucí zajistila včasné a úplné provedení dohodnutého plánu restrukturalizace a přijala další opatření ke zlepšení své operativní kapacity, zejména v oblastech správy nedoplatků, manažerského informačního systému, správy a řídicí kapacity;
n)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího uplatňování lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnost subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy.
2)
V odstavci 8 se písmeno e) nahrazuje tímto:
„e)
přijetí zákona k dosažení solidního systému správy a řízení státních a polostátních podniků a provedení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;“
.
3)
Odstavec 13 se nahrazuje tímto:
„13. Musí se zvýšit rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy musí být vyřešeny do konce programu. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu provedením konkrétního akčního plánu, který povede k dosažení kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015, a změnou zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, zejména článků, které mohou narušovat hospodářskou soutěž v odvětví cestovního ruchu. Kypr provede strategii pro leteckou politiku vedoucí k přizpůsobení vnější politiky Kypru v oblasti letectví, přičemž zohlední vnější politiku EU v oblasti letectví a dohody EU v oblasti letecké dopravy a zároveň zajistí dostatečnou leteckou dostupnost.“
4)
V odstavci 14 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a plynu, včetně předběžného posouzení potenciálu pro zvýšení výroby elektřiny využitím obnovitelných zdrojů energie; a“
.
5)
Odstavec 16 se nahrazuje tímto:
„16. Při tvorbě komplexní a soudržné strategie růstu zohlední Kypr tuto strategii, čímž posílí probíhající reformu veřejné správy, reformu správy veřejných financí, další závazky v kyperském makroekonomickém ozdravném programu a příslušné iniciativy Unie, přičemž zohlední dohodu o partnerství pro provádění evropských strukturálních a investičních fondů. Strategie růstu bude vypracována, koordinována a prosazována prostřednictvím jediného orgánu, který bude vytvořen z již zřízené pracovní skupiny pro růst a bude zakotven ve vnitrostátním institucionálním rámci.“
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 9. prosince 2014.
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI
din 9 decembrie 2014
de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2013/463/UE privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Cipru
(2014/919/UE)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (1), în special articolul 7 alineatele (2) și (5),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)
Regulamentul (UE) nr. 472/2013 se aplică statelor membre care, la data intrării sale în vigoare, primesc deja asistență financiară, inclusiv statelor vizate de Mecanismul european de stabilitate (MES).
(2)
Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește normele de aprobare a unui program de ajustare macroeconomică pentru statele membre care beneficiază de asistență financiară. Normele respective trebuie să fie conforme cu dispozițiile Tratatului de instituire a Mecanismului european de stabilitate (TMES).
(3)
În urma solicitării formulate de Cipru la 25 iunie 2012 de a beneficia de asistență financiară din partea MES, Consiliul a decis, la 25 aprilie 2013, prin Decizia 2013/236/UE a Consiliului (2), punerea în aplicare, de către Cipru, în mod riguros, a unui program de ajustare macroeconomică.
(4)
La 24 aprilie 2013, Consiliul guvernatorilor MES și-a dat acordul de principiu în vederea acordării unui sprijin pentru stabilitate Ciprului și a aprobat Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică, precum și semnarea acestuia de către Comisie, ca reprezentant al MES.
(5)
În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia 2013/236/UE, Comisia, în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE) și, după caz, cu Fondul Monetar Internațional (FMI), a efectuat cea de a cincea evaluare în vederea evaluării progreselor cu privire la punerea în aplicare a măsurilor convenite, precum și a eficacității și a impactului social și economic al acestora. În urma acestei evaluări, programul curent de ajustare macroeconomică a fost actualizat pentru a reflecta măsurile luate de autoritățile cipriote până în al doilea trimestru al anului 2014.
(6)
După intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 472/2013, programul de ajustare macroeconomică a fost aprobat sub forma unei decizii de punere în aplicare a Consiliului. Din motive de claritate juridică și de securitate juridică, programul a fost readoptat în temeiul articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013. Ca fond, programul a rămas identic cu cel aprobat prin Decizia 2013/236/UE, dar a inclus și rezultatele evaluării efectuate în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia 2013/236/UE. În același timp, Decizia 2013/236/UE a fost abrogată.
(7)
Decizia de punere în aplicare 2013/463/UE a Consiliului (3) a fost deja modificată prin Decizia de punere în aplicare 2014/169/UE a Consiliului (4). Având în vedere evoluțiile recente, aceasta ar trebui modificată din nou.
(8)
Comisia, în colaborare cu BCE și cu FMI, a realizat cea de a cincea evaluare a progreselor cu privire la punerea în aplicare a măsurilor convenite, precum și a eficacității și a impactului social și economic al acestora. În consecință, ar trebui să fie efectuate modificări în domeniile reformei sectorului financiar, politicii bugetare și reformelor structurale, în special în ceea ce privește: (i) prezentarea unui plan actualizat de relaxare treptată a restricțiilor externe, pe care autoritățile se angajează să îl demareze numai după încheierea cu succes a evaluării cuprinzătoare și după o tranziție fără probleme la Mecanismul unic de supraveghere (MUS); (ii) măsuri suplimentare de consolidare a gestionării de către bănci a creditelor neperformante; (iii) o cerință de a finaliza acțiunile întreprinse ca urmare a auditului din 2013 în privința instituțiilor financiare individuale, de a impune sancțiuni, dacă este cazul, și de a publica decizia finală; (iv) prevederea unor măsuri suplimentare de îmbunătățire a capacității operaționale a grupului cooperativ; (v) adoptarea de către Consiliul de Miniștri a noului cadru general care stabilește proceduri adecvate de insolvență pentru întreprinderi și persoane fizice, precum și adoptarea de către Camera reprezentanților a modificărilor aduse cadrului juridic în ceea ce privește executarea silită a proprietăților ipotecate (acestea constituie două acțiuni preliminare), cu detalierea elementelor necesare ale acestor două noi cadre; (vi) revizuirea țintei de deficit bugetar primar pentru 2014 la nu mai mult de 210 milioane EUR (1,3 % din PIB) pentru a reflecta performanța bugetară din prima jumătate a anului 2014, prezentarea unei propuneri care să garanteze neutralitatea bugetară a reformei sistemului de asistență socială și atingerea țintei de deficit bugetar pe anul 2015, ținta de excedent primar pentru 2017 fiind scăzută la 2,5 % din PIB pentru a facilita ajustarea bugetară în perioada 2017-2018; (vii) stabilirea de noi măsuri pentru punerea în mișcare a procesului de privatizare în cadrul Autorității portuare cipriote și al Autorității pentru energie electrică din Cipru; (viii) numirea noului comisar și a celor doi comisari adjuncți ai noului departament fiscal, stabilirea unei baze de date comune a contribuabililor și adoptarea reglementărilor necesare pentru exercitarea competențelor de colectare consolidate; (ix) reforma impozitării proprietăților imobiliare care urmează să fie realizată în 2015; (x) introducerea, în domeniul reglementării pieței locuințelor, a unor cerințe suplimentare pentru a accelera eliberarea titlurilor de proprietate; (xi) furnizarea unui proiect de plan de acțiune pentru eliminarea întârzierilor înregistrate în soluționarea cauzelor pe rolul instanțelor și durata procedurilor judiciare, precum și înființarea unei instanțe administrative; (xii) evaluarea articolelor din legislația actuală referitoare la Organizația de turism din Cipru care pot constitui un obstacol în calea concurenței; și (xiii) o evaluare preliminară a potențialului tehnic și economic de a crește mai mult producția de energie electrică din surse de energie regenerabile, precum și a prețului de cost al diferitelor surse regenerabile comparativ cu sursele convenționale primare de energie, concomitent cu includerea unor măsuri de îmbunătățire a capacității și a independenței Agenției de reglementare în domeniul energiei din Cipru.
(9)
În cursul punerii în aplicare de către Cipru a pachetului cuprinzător de politici, Comisia ar trebui să furnizeze consultanță suplimentară cu privire la politici, precum și asistență tehnică în domenii specifice. Un stat membru care face obiectul unui program de ajustare macroeconomică și care se confruntă cu o capacitate administrativă insuficientă trebuie să solicite asistență tehnică din partea Comisiei, care poate constitui, în acest sens, grupuri de experți.
(10)
În pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea programului de ajustare macroeconomică, autoritățile cipriote ar trebui să solicite, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare, opinia partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Articolul 2 din Decizia de punere în aplicare 2013/463/UE se modifică după cum urmează:
1.
Alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
„(5) Pentru a restabili soliditatea sectorului financiar, Cipru continuă să pună în aplicare restructurarea sectorului bancar și a sectorului organizațiilor cooperatiste de credit, continuă să consolideze supravegherea și reglementarea în contextul tranziției la MUS, întreprinde o reformă a cadrului de restructurare a datoriilor și elimină treptat măsurile restrictive în conformitate cu foaia sa de parcurs, asigurând în același timp stabilitatea financiară.
Programul prevede următoarele măsuri și rezultate:
(a)
asigurarea unei monitorizări atente a situației sectorului bancar în materie de lichidități. Restricțiile temporare în ceea ce privește libera circulație a capitalului (printre altele, limitele privind retragerea de numerar, plățile și transferurile) fac obiectul unei monitorizări atente. Relaxarea treptată a măsurilor restrictive externe trebuie să fie compatibilă cu stabilitatea sectorului financiar și să păstreze rezerve confortabile de lichiditate. Banca Centrală a Ciprului (BCC) va efectua inspecții la fața locului în ceea ce privește punerea în aplicare a restricțiilor și va lua măsurile de supraveghere adecvate, după caz. Această nouă relaxare a măsurilor restrictive externe va fi luată în considerare numai după încheierea cu succes a evaluării cuprinzătoare și după o tranziție fără probleme la MUS. Scopul este de a menține controalele numai atât timp cât este strict necesar pentru a atenua riscurile grave pentru stabilitatea sistemului financiar. După obținerea rezultatului evaluării cuprinzătoare, se va actualiza și se va publica foaia de parcurs pentru relaxarea progresivă a măsurilor restrictive. Planurile de finanțare și de capital ale băncilor naționale care depind de finanțare de la banca centrală sau care beneficiază de ajutor de stat reflectă în mod realist scăderea gradului de îndatorare preconizată în sectorul bancar și reduc dependența de împrumuturile acordate de băncile centrale, evitându-se, în același timp, vânzările în regim de urgență ale activelor și criza creditelor;
(b)
adaptarea cerințelor minime de capital, ținând seama de parametrii evaluării bilanțului și de testul de rezistență la nivelul Uniunii;
(c)
asigurarea faptului că orice plan de restructurare este aprobat oficial în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat înainte de acordarea oricărui ajutor de stat. Băncile care se confruntă cu un deficit de capital pot solicita, în cazul în care alte măsuri nu sunt suficiente, ajutor de recapitalizare din partea statului, în conformitate cu procedurile privind ajutoarele de stat. Băncile care au planuri de restructurare trebuie să raporteze progresele înregistrate în punerea în aplicare a planurilor;
(d)
asigurarea creării și a funcționării unui registru de credit;
(e)
luând în considerare tranziția către MUS, asigurarea punerii în aplicare integrale a cadrului de reglementare cu privire la acordarea împrumuturilor, deprecierea activelor și constituirea de provizioane;
(f)
introducerea unor cerințe obligatorii de informare pentru a asigura faptul că băncile comunică în mod regulat autorităților și piețelor progresele realizate în ceea ce privește restructurarea operațiunilor lor;
(g)
asigurarea revizuirii directivei privind guvernanța, care va specifica, printre altele, interacțiunile dintre unitățile de audit intern ale băncilor și supraveghetorii bancari;
(h)
consolidarea guvernanței băncilor, inclusiv prin interzicerea împrumuturilor către membrii independenți ai consiliului de administrație sau părțile cu care aceștia au legături;
(i)
asigurarea personalului și a modificărilor necesare având în vedere noile responsabilități asumate de BCC, inclusiv prin asigurarea unei separări între funcțiile de rezoluție și de supraveghere, transpunerea în dreptul național a cadrului unic de reglementare, inclusiv a Directivei 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5) și a Directivei 2014/49/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6);
(j)
consolidarea gestionării creditelor neperformante, ținând seama de evoluția și de termenele MUS. Aceasta cuprinde, în special: o revizuire a codului de conduită și a politicilor și practicilor bancare de gestionare a arieratelor; monitorizarea obiectivelor de restructurare stabilite de BCC; măsuri care să permită creditorilor obținerea de informații financiare adecvate referitoare la situația financiară a debitorilor, precum și solicitarea, obținerea și realizarea popririi activelor financiare și a veniturilor debitorilor rău-platnici; măsuri care să permită și să înlesnească transferul de la creditori la terți a împrumuturilor individuale existente și a tuturor garanțiilor și valorilor mobiliare fără a fi necesară obținerea consimțământului debitorului;
(k)
reducerea constrângerilor în ceea ce privește confiscarea garanției. Aceasta însoțește pregătirea legislației pe baza unui cadru cuprinzător de reformă care stabilește proceduri adecvate de insolvență pentru întreprinderi și persoane fizice și care asigură funcționarea armonioasă și eficientă a cadrelor revizuite pentru cazurile de executare silită și de insolvență. În plus, odată ce a fost reformat, noul cadru juridic de restructurare a datoriei sectorului privat va fi revizuit și vor fi definite măsuri suplimentare, după caz;
(l)
finalizarea armonizării între reglementarea și supravegherea organizațiilor cooperatiste de credit și cele ale băncilor comerciale;
(m)
asigurarea faptului că grupul cooperativ pune în aplicare la timp întregul plan de restructurare aprobat și ia măsuri suplimentare pentru a-și îmbunătăți capacitatea operațională, în special în domeniul gestionării arieratelor, al sistemului informatic de management, al guvernanței și al capacității de gestionare;
(n)
consolidarea în continuare a cadrului de combatere a spălării banilor și implementarea unui plan de acțiune care să asigure aplicarea unor practici îmbunătățite în materie de precauție privind clientela și de transparență a entităților.
2.
La alineatul (8), litera (e) se înlocuiește cu următorul text:
„(e)
adoptarea unei legi care să permită crearea unui sistem solid de guvernanță corporativă pentru întreprinderile de stat și semipublice și punerea în aplicare a unui plan de privatizare care să contribuie la ameliorarea eficienței economice și la restabilirea sustenabilității datoriei;”
.
3.
Alineatul (13) se înlocuiește cu următorul text:
„(13) Ritmul procedurilor judiciare este accelerat și se elimină întârzierile înregistrate în soluționarea cauzelor pe rolul instanțelor până la încheierea programului. Cipru ia inițiative pentru a consolida competitivitatea sectorului său turistic prin punerea în aplicare a planului de acțiune concret care să ducă la îndeplinirea obiectivelor cuantificate identificate, printre altele, în cadrul strategiei recent revizuite în domeniul turismului pentru perioada 2011-2015 și prin modificarea legii referitoare la Organizația de turism din Cipru, și anume a articolelor care pot constitui un obstacol în calea concurenței în sectorul turismului. Cipru pune în aplicare o strategie de politică în domeniul transportului aerian care să determine adaptarea politicii externe de aviație a Ciprului, ținând cont de politica externă a UE în domeniul aviației și de acordurile în domeniul aviației ale UE, asigurând totodată suficiente legături aeriene.”
4.
La alineatul (14), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
„(b)
o prezentare detaliată a cadrului de reglementare și de organizare a piețelor pentru sectorul energetic și al gazelor restructurat, inclusiv o evaluare preliminară a potențialului de a crește producția de energie electrică din surse de energie regenerabile; și”
.
5.
Alineatul (16) se înlocuiește cu următorul text:
„(16) Atunci când elaborează o strategie de creștere cuprinzătoare și coerentă, Cipru are în vedere reforma administrației publice, reforma gestionării finanțelor publice, alte angajamente din cadrul programului de ajustare macroeconomică al Ciprului și inițiativele relevante ale Uniunii, ținând cont de Acordul de parteneriat pentru aplicarea Fondurilor structurale și de investiții europene. Strategia de creștere va fi elaborată, coordonată și aplicată de organismul unic care se va crea pe baza grupului operativ pentru creștere deja înființat și va fi integrată în cadrul instituțional național.”
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează Republicii Cipru.
Adoptată la Bruxelles, 9 decembrie 2014.