NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.
REGULAMENTUL (UE) NR. 833/2012 AL COMISIEI
din 17 septembrie 2012
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile anumitor folii de aluminiu în rulouri originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 20 decembrie 2011, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), inițierea unei proceduri antidumping în privința importurilor în Uniune al anumitor folii de aluminiu în rulouri originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).
(2)
Procedura a fost deschisă în urma unei plângeri depuse la data de 9 noiembrie 2011 de către Asociația Europeană a Metalelor (Eurométaux) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 50 % din producția totală a anumitor folii de aluminiu în rulouri din Uniune. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.
2. Părțile vizate de Procedură
(3)
Comisia a informat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, producătorii din țara analoagă, importatorii, distribuitorii și alte părți cunoscute a fi interesate, precum și pe reprezentanții RPC, cu privire la deschiderea procedurii. Ea a dat părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere în scris și de a cere să fie audiate în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(4)
Reclamantul, alți producători din Uniune, producătorul-exportator din RPC, importatorii și distribuitorii și-au făcut cunoscute opiniile. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
(5)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători, importatori și producători-exportatori din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la o eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(6)
Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, importatorii și producătorii-exportatori au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor legate de produsul în cauză (după cum se prevede în secțiunea 3 de mai jos), desfășurate în perioada 1 octombrie 2010 - 30 septembrie 2011.
(7)
În ceea ce privește producătorii din Uniune, Comisia a anunțat, în avizul de deschidere, că a ales în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune, pe baza informațiilor primite înainte de deschiderea anchetei de la producătorii cooperanți din Uniune. Eșantionul respectiv se compunea din cele mai mari patru societăți sau grupuri de societăți cunoscute din Uniune.
(8)
După cum se explică în considerentul (24) de mai jos, doar trei producători independenți au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Prin urmare, ținând cont de numărul limitat de importatori care au cooperat, s-a considerat că eșantionarea nu mai era necesară. O a treia societate importatoare a furnizat informații, fără a oferi un răspuns la chestionar.
(9)
După cum se explică în considerentul (26) de mai jos, 14 producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la aceste părți, Comisia a selectat un eșantion de patru producători-exportatori având cel mai mare volum de exporturi către Uniune.
(10)
Pentru a permite producătorilor-exportatori să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere tuturor producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți a fi interesați, precum și autorităților din RPC. Două societăți s-au prezentat și au solicitat acordarea TEP: una dintre ele făcea parte din eșantionul selecționat, cealaltă nu. S-au primit cereri de acordare a TI de la societățile din eșantion și de la societatea care a solicitat acordarea TEP, dar care nu făcea parte din eșantion.
(11)
Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor-exportatori care și-au făcut cunoscută prezența în termenele stabilite în avizul de deschidere, și anume celor patru societăți incluse în eșantion și tuturor celorlalte societăți, pentru a le permite să solicite o examinare individuală. Au fost trimise chestionare și altor părți cunoscute a fi interesate, și anume celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, importatorilor cooperanți din Uniune, utilizatorilor și unei asociații a consumatorilor.
(12)
S-au primit răspunsuri de la trei producători-exportatori din RPC incluși în eșantion, de la cei patru producători din Uniune incluși în eșantion și de doi importatori independenți. De asemenea, la chestionarul utilizatorului au răspuns șase comercianți cu amănuntul.
(13)
Comisia nu a primit solicitări de examinare individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(14)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
Producători din Uniune
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Italia;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Germania;
-
ITS BV, Apeldoorn, Țările de Jos;
-
SPHERE Group, Paris, Franța.
Producători-exportatori din RPC
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Importator afiliat din Uniune
-
CeDo Limited, Telford, Regatul Unit
Producător din Turcia (țară analoagă):
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara
(15)
Pentru a colecta informații cu privire la costul materiei prime indirecte majore în producția de folie de aluminiu, și anume aluminiul primar, au fost solicitate informații de la Shanghai Futures Exchange (denumită în continuare „SHFE” sau „bursa”), principala platformă de tranzacționare a aluminiului din China. Au fost solicitate informații despre piețele și prețurile mondiale de la London Metal Exchange („LME”), la care a fost efectuată și o vizită de informare. SHFE a furnizat unele informații scrise, ca urmare a solicitării Comisiei. Comisia a propus, de asemenea, o vizită de informare la SHFE, care inițial a fost acceptată. Cu toate acestea, într-o etapă ulterioară, SHFE a considerat că pentru o astfel de vizită ar fi necesară o aprobare din partea guvernului chinez. Autoritățile chineze, pe de altă parte, au negat faptul că o astfel de aprobare ar fi necesară. În cele din urmă, SHFE s-a răzgândit și a decis să nu accepte vizita.
(16)
A fost efectuată o vizită de informare la Shanghai Metals Markets („SMM”), un furnizor și editor de informații legate de prețuri din Shanghai.
3. Perioada de anchetă
(17)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a acoperit perioada dintre 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(18)
Produsul care face obiectul prezentei anchete este folia de aluminiu cu grosimea cuprinsă între minimum 0,007 mm și maximum 0,021 mm, fără suport, neprelucrată altfel decât prin simplă laminare, gofrată sau nu, în rulouri ușoare cu greutatea de maximum 10 kg (denumită în continuare „produsul în cauză”, „folie de aluminiu în rulouri” sau „AHF”). Produsul în cauză este clasificat în prezent la codurile NC ex 7607 11 11 și ex 7607 19 10.
(19)
Produsul în cauză este utilizat, în general, ca produs de consum pentru ambalare și alte aplicații de uz casnic și/sau de catering. Definiția produsului nu a fost contestată.
2. Produsul similar
(20)
Ancheta a arătat că foliile de aluminiu în rulouri produse și exportate din RPC, foliile de aluminiu în rulouri produse și vândute în Uniune de către producătorii din Uniune și foliile de aluminiu în rulouri produse și vândute în Turcia (țara analoagă) de către producătorul turc cooperant au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. EȘANTIONAREA
1. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(21)
Ținând seama de numărul aparent mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare pentru determinarea prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(22)
În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că selecționase provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion era constituit din cele mai mari patru (grupuri de) societăți, selectate dintre cei peste 30 de producători din Uniune despre care se știa că produc produsul similar, înaintea deschiderii anchetei. Selectarea eșantionului s-a făcut pe baza volumului de vânzări al producătorilor, a dimensiunii și localizării lor geografice în Uniune, iar eșantionul propus reprezenta 44 % din producția totală estimată a Uniunii în cursul perioadei de anchetă (PA). Părțile interesate au fost invitate să consulte dosarul pentru inspecție și să comenteze în legătură cu oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 zile de la data publicării avizului de deschidere. După expirarea termenului limită pentru comentarii, una dintre părțile interesate a susținut că eșantionul ar fi trebuit să includă un producător din Regatul Unit. În acest sens, se precizează faptul că o societate producătoare din Regatul Unit (parte a Sphere Group) făcea, într-adevăr, parte din eșantion. Nicio altă parte interesată nu s-a opus eșantionului final și, în consecință, acesta a fost confirmat.
2. Eșantionarea importatorilor independenți
(23)
Având în vedere numărul potențial mare de importatori implicați în procedură, în avizul de deschidere s-a prevăzut eșantionarea importatorilor, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(24)
Doar doi importatori independenți au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să coopereze. În consecință, eșantionarea nu a mai fost considerată necesară.
3. Eșantionarea producătorilor-exportatori
(25)
Ținând seama de numărul aparent mare de producători-exportatori, în avizul de deschidere s-a prevăzut eșantionarea pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(26)
În total, 14 producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Aceste societăți au exportat în jur de 7 800 de tone, adică circa 60 % din exporturile chineze către piața UE în perioada de anchetă. Pe baza informațiilor primite de la aceste părți, Comisia a selectat un eșantion format din patru producători-exportatori care aveau cel mai reprezentativ volum al producției, vânzărilor și exporturilor și care puteau fi anchetați, în mod rezonabil, în intervalul de timp disponibil. Una dintre societățile incluse în eșantion și-a retras ulterior cooperarea, iar o alta a notificat Comisiei faptul că informațiile pe care i le-a furnizat în formularul de eșantionare erau eronate. Pe baza acestor noi informații s-a decis excluderea respectivei societăți din eșantion. Comisia a invitat alte două societăți să facă parte din eșantion. Producătorii-exportatori cooperanți, Misiunea RPC pe lângă UE și reclamantul au fost consultați cu privire la componența finală a eșantionului. Niciuna dintre părțile interesate nu s-a opus acestei selecții. Ulterior, una dintre societățile nou-incluse în eșantion și-a retras, de asemenea, cooperarea. Eșantionul final a inclus, astfel, trei producători-exportatori din RPC acoperind aproximativ 30 % din importurile produsului în cauză către Uniune în cursul PA și reprezentând 50 % din volumul vânzărilor celor 14 producători-exportatori care au furnizat date pentru exercițiul de eșantionare.
D. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și tratamentul individual
1.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)
(27)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat, pentru acei producători-exportatori despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(28)
Două societăți, CeDo Shanghai Co. Ltd. („CeDo Shanghai”) și Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. („Blue Diamond”), s-au prezentat și au solicitat acordarea TEP. După cum s-a explicat mai sus, doar CeDo Shanghai a fost selectată pentru a face parte din eșantion, cealaltă societate nefiind inclusă în acesta. În urma hotărârii Curții de Justiție în cauza C-249/10 Ρ Brosmann Footwear (HK) și alții/Consiliul Uniunii Europene, s-a decis însă examinarea tuturor formularelor de cerere TEP primite în termen - și anume cererile celor două societăți menționate mai sus.
(29)
Cererile TEP ale acestora au fost analizate din punctul de vedere al celor cinci criterii enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scop orientativ, criteriile TEP sunt prezentate mai jos, în formă rezumată:
-
deciziile comerciale se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără o intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
-
întreprinderile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, și care sunt aplicate în toate scopurile;
-
nu există distorsiuni importante reportate din precedentul sistem de economie planificată;
-
legile privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și
-
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.
(30)
Au fost efectuate anchete la fața locului referitor la cererile TEP la sediile acestor societăți.
(31)
În cazul ambelor societăți a fost refuzată acordarea TEP, în temeiul Criteriului 1 de la articolul 2 alineatul (7) litera (c), pe baza unor dovezi potrivit cărora prețul materiei prime de bază din amonte, aluminiul, a fost denaturat. Aceste denaturări au fost de asemenea constatate la prețul materiei prime intermediare, folia de aluminiu în rulouri jumbo conform descrierii de mai jos. Societățile nu au îndeplinit nici alte criterii, așa cum este explicat mai jos.
1.1.1. Concluzii la nivelul sectorului industrial referitoare la Criteriul 1 - decizii comerciale și costurile intrărilor majore
(32)
Folia de aluminiu în rulouri mici este produsă printr-un proces simplu de rebobinare, tăiere și ambalare în rulouri mici a foliei de aluminiu în rulouri jumbo. Principala materie primă pentru producția de folie de aluminiu este aluminiul primar. Aluminiul primar reprezintă cca. 60-70 % din costurile de producție ale produsului care face obiectul acestei anchete și este, de aceea, principalul element din compunerea costului de producție al foliei de aluminiu. Acest lucru se reflectă în practica adoptată la nivelul întregului sector industrial de cotare atât a prețului de achiziție, cât și a celui de vânzare al foliei de aluminiu pe baza unui preț de referință la aluminiul primar (lingoul de aluminiu), la care se adaugă o taxă de producție/transformare. Într-adevăr, societățile care solicitaseră acordarea TEP achiziționaseră folie de aluminiu în rulouri jumbo pe baza unor contracte de achiziție care stabileau prețul foliei de aluminiu în rulouri jumbo pe baza prețurilor aluminiului primar publicate în SMM, un furnizor de informații legate de prețul diferitelor metale, care cotează aceste prețuri pe baza prețurilor spot tranzacționate în zona Shanghai. Publicația SMM este foarte reprezentativă în ceea ce privește prețurile aluminiului pe piața internă. Aceste prețuri sunt foarte apropiate de cele cotate pe SHFE, bursa pe care au loc majoritatea tranzacțiilor din China
(33)
Referința la nivel mondial pentru prețul la aluminiul primar, care este o materie primă, este cotația LME. Prețurile aluminiului de pe piața internă chineză diferă semnificativ de prețurile LME. Așa cum se arată în graficul de mai jos, diferența de preț dintre LME și SHFE în perioada de anchetă a variat între + 500 și - 90 USD/tonă. În cursul perioadei de anchetă, cotația de preț a LME a fost, în baza unei medii lunare, cu peste 9 % mai mare decât cea a SHFE (prețul net), diferența ajungând până la 23 % la mijlocul perioadei. De asemenea, este demn de remarcat faptul că pe parcursul ultimei părți a PA, când prețurile au fost în scădere la nivel mondial din cauza unei reduceri a cererii pe piață, prețurile SHFE au înregistrat o tendință opusă (care s-a tradus prin prețuri cu până la 3 % peste prețurile LME), situație care ilustrează încă o dată denaturările prețului predominante pe această piață.
(34)
Se consideră că această divergență substanțială a prețurilor la aluminiul primar față de restul lumii, după cum s-a explicat mai sus, ar fi provocată de o combinație a mai multor factori legați de influența statului și de amestecul semnificativ al acestuia pe piața internă, prin intermediul mai multor instrumente. Această influență statală a condus la crearea și menținerea în China a unei piețe interne a aluminiului primar destul de izolate, impermeabile la forțele pieței.
(35)
În primul rând, SHFE este controlată de Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare din China (China Securities Regulatory Commission, CSRC). SHFE își exercită funcțiile în conformitate cu regulamentul privind administrarea tranzacțiilor futures (Regulation on the Administration of Futures Trading), cu măsurile privind administrarea burselor de futures (Measures for the Administration of Futures Exchanges) și cu statutul acesteia. Multe dintre aceste reguli impuse de stat, care reglementează funcționarea bursei, contribuie la o volatilitate scăzută și la existența unor prețuri și a unor evoluții ale prețurilor denaturate la SHFE: fluctuațiile zilnice ale prețurilor sunt limitate la 4 % în plus sau în minus față de prețul de decontare al zilei de tranzacționare precedente, tranzacționarea are loc cu o frecvență redusă (până la data de 15 a fiecărei luni), contractele futures sunt limitate la o durată de până la 12 luni, pozițiile deschise ale traderilor sunt limitate la o anumită sumă, speculațiile de preț sunt limitate.
(36)
Accesul la bursă este limitat prin lege, el fiind acordat exclusiv traderilor chinezi care, pentru a tranzacționa la bursă, au nevoie și de o aprobare din partea CSRC. Reprezentanții pe piață ai membrilor SHFE nu pot efectua tranzacții decât la cererea membrilor SHFE, nu pot accepta comenzi de la alte organizații și nu pot tranzacționa pe cont propriu. Livrările fizice pot avea loc doar într-un depozit autorizat din RPC, spre deosebire de bursele internaționale în cazul cărora livrarea poate avea loc oriunde în lume. Mai mult, deoarece aceste depozite sunt o platformă destinată exclusiv schimburilor fizice (nu sunt vândute niciun fel de instrumente derivate), piețele chineze ale aluminiului sunt complet izolate. În consecință, arbitrajul cu LME sau cu alte piețe este practic imposibil, iar bursa funcționează în izolare față de piețele mondiale. Prin urmare, nu poate avea loc o egalizare între aceste piețe.
(37)
În al doilea rând, statul intervine în mecanismul de stabilire a prețurilor din cadrul SHFE, dată fiind poziția sa atât în calitate de vânzător de aluminiu primar, cât și de cumpărător, prin Biroul Rezervei de Stat și alte organisme de stat. De exemplu, guvernul chinez a adoptat, la sfârșitul anului 2008, un pachet de stimulare care vizează limitarea efectelor crizei economice, iar acest pachet includea un mecanism prin care Biroul Rezervei de Stat urma să achiziționeze aluminiu de la topitorii, pentru a sprijini activitatea acestora prin creșterea artificială a cererii interne într-un moment în care criza financiar/economică reducea cererea la nivel mondial. Aceste achiziții dispuse de stat au denaturat în mod semnificativ prețurile în prima jumătate a anului 2009. Este interesant de menționat în acest sens faptul că, la sfârșitul perioadei de anchetă, prețurile de pe piața internă chineză au înregistrat o evoluție contrară față de prețurile de pe piețele mondiale.
(38)
Statul chinez a descris politica sa de intervenție în sectorul aluminiului în cadrul celui de-al 12-lea Plan cincinal de dezvoltare pentru aluminiu (2011-15). Planul declară că se urmărește ajustarea fiscală prin reducerea taxelor la export și introducerea altor pârghii economice, precum și un control strict al totalului expansiunii și exporturilor de produse primare. În practică, acest lucru înseamnă aplicarea unei combinații de regimuri fiscale specifice destinate promovării industriei aluminiului. Aceste instrumente descurajează exporturile de aluminiu primar din RPC, încurajând în același timp importurile și fabricarea produselor din aval (de exemplu produsul în cauză), care conțin aluminiu, atât pentru piața internă cât și pentru cea de export.
(39)
Acest plan continuă politica existentă de mai mulți ani în planurile anterioare. În plus, aceste planuri au fost puse în aplicare pe parcursul multor ani, iar pe parcursul PA erau în curs de executare mai multe măsuri de punere în aplicare. Ele sunt descrise mai jos. Aceste mecanisme sunt:
1)
o taxă de export de 17 % la aluminiul primar și resturile de aluminiu (în comparație cu o taxă de 0 % la foliile de aluminiu în rulouri mici);
2)
o reducere a TVA de 0 % la aluminiul primar (comparativ cu reducerea de 15 % la folia de aluminiu, din iunie 2009);
3)
eliminarea taxei de import de 5 % la metal.
(40)
Astfel, statul utilizează combinația acestor măsuri pentru a restricționa exporturile de aluminiu primar, fapt ce se traduce, la rândul său, printr-o oferta internă sporită și conduce la o reducere a prețului său pe piața internă.
(41)
Marea majoritate a topitoriilor de aluminiu chineze sunt deținute de stat. Diversele planuri industriale care influențează în mod clar capacitatea de producție și producția de aluminiu, în prezent în special cel de-al 12-lea Plan cincinal (2011-2015) pentru industria aluminiului, încurajează dezvoltarea strategică a produselor de aluminiu de înaltă prelucrare și promovează industria de fabricare a aluminiului pentru a extinde în continuare lanțul industrial.
(42)
Măsurile luate de statul chinez, după cum s-a menționat mai sus, au fost considerate, prin urmare, ca fiind dovada existenței unei intervenții subiacente a statului în deciziile întreprinderilor referitoare la achiziționarea de materii prime și costurile lor de producție. Într-adevăr, actualul sistem chinez cu taxe de export ridicate și absența rambursării TVA pentru exportul de aluminiu primar, combinat cu absența taxelor de export și rambursarea parțială a TVA la exporturile de produse de aluminiu din aval, cum ar fi produsul în cauză, precum și intervenția statului în stabilirea prețurilor în cadrul SHFE, au condus practic la o situație în care, în China, prețurile la aluminiul primar și prețurile produselor de aluminiu din aval (utilizate de asemenea ca materie primă la producerea altor produse din aluminiu) sunt rezultatul intervenției statului, independent de fluctuațiile prețurilor pe piețele internaționale. Acest lucru are o influență directă asupra deciziilor societăților privind achiziționarea de materii prime de aluminiu din aval. Prețurile aluminiului au fost întotdeauna denaturate și, cu excepția unei perioade foarte limitate de timp în care, așa cum s-a menționat mai sus, par să fi fost în joc alte priorități statale denaturatoare, acest lucru a oferit un avantaj incorect producătorilor chinezi de folie de aluminiu.
(43)
Având în vedere că aluminiul primar reprezintă cca. 60 % din costul de producție al foliei de aluminiu în rulouri mici, această diferență se traduce printr-un avantaj neloial, semnificativ în ceea ce privește costurile pentru producătorii chinezi, ceea ce pentru produs-materie primă, precum folia de aluminiu în rulouri mici, este decisiv.
(44)
CeDo Shanghai a contestat constatările Comisiei după ce acestea i-au fost comunicate. În primul rând, societatea a afirmat că unele constatări ale Comisiei sunt eronate și inconsecvente, fapt ce afectează în mod negativ ansamblul constatărilor cu privire la deciziile comerciale ale firmelor din RPC. Concret, aceasta a arătat că accesul la SHFE nu este limitat la resortisanții chinezi, deoarece este posibil să se deschidă conturi cu brokerii care au autorizația de a tranzacționa pe SHFE. În general, societatea nu a contestat faptul că există acțiuni controlate din partea statului chinez, dar, în opinia sa, scopul acestor acțiuni nu este de a denatura prețurile și de a asigura o volatilitate scăzută pe piață, ci mai degrabă de a evita speculațiile și eventualele erori cu ocazia efectuării tranzacțiilor. În al doilea rând, societatea a susținut că au existat variații destul de limitate ale prețurilor și diferențelor dintre SHFE și LME în perioada de anchetă, inclusiv o perioadă în care prețurile din RPC au fost chiar mai mari decât în restul lumii. În consecință, eventualul avantaj de cost al producătorilor chinezi, care ar exista datorită prețurilor scăzute este, în cel mai bun caz, minim. Ea a explicat în continuare că evoluția descrescătoare a prețurilor de la sfârșitul perioadei de anchetă s-a datorat faptului că economia chineză se afla încă în expansiune la sfârșitul anului 2011, ele nefiind rezultatul unor denaturări create de stat. În cele din urmă, societatea a susținut că mecanismele sau procedurile menționate mai sus nu au un impact semnificativ asupra deciziilor societății legate de costurile și politicile sale de stabilire a prețurilor.
(45)
Situațiile societății nu contrazic constatarea Comisiei potrivit căreia numai comercianții chinezi au permisiunea de a tranzacționa pe această bursă. În ceea ce privește scopul și obiectivul acțiunilor statului, declarațiile societății sunt speculative, în acest stadiu nefiind furnizate niciun fel de dovezi. În plus, este irelevant motivul pentru care aceste reglementări și limitări au fost instituite. Ceea ce contează este efectul lor global de creare a unei piețe interne a aluminiului izolate, în cadrul căreia evoluția prețurilor nu urmează evoluția prețurilor de pe piețele mondiale. În această privință, remarcăm de asemenea faptul că, la divulgarea, autoritățile chineze nu au comentat asupra acestui punct. Așa cum s-a concluzionat mai sus în considerentul (43), denaturarea pe piața chineză a aluminiului (minus diferența de preț de 9 % din perioada de anchetă) este suficient de semnificativă pentru a conduce la un avantaj de cost neloial semnificativ pentru producătorii chinezi ai unui produs-materie primă, așa cum este produsul în cauză. Acest avantaj de cost nu poate fi explicat prin niciun avantaj comparativ al producătorilor chinezi de aluminiu. În cele din urmă, toate societățile cooperante au achiziționat materia primă pe piața internă chineză pe baza unor contracte care sunt indexate cu indicii prețurilor locale la aluminiu. Astfel, deciziile societăților individuale sunt în mod clar influențate de acțiunile statului, creând o piață denaturată a aluminiului.
(46)
Blue Diamond a explicat că prețurile SMM nu sunt prețuri dictate de stat, iar SMM este similară cu LME, deoarece ambele sunt surse de informații. Comisia nu a constatat că prețurile au fost stabilite direct de stat și, prin urmare, acest comentariu este irelevant. În al doilea rând, faptul că prețurile sunt disponibile public nu garantează în mod automat că acestea sunt rezultatul forțelor pieței.
1.1.2. Concluzii specifice societății referitoare la Criteriile 2-5
(47)
Comisia a constatat că CeDo Shanghai nu a îndeplinit Criteriul 3, deoarece rambursarea de către aceasta a unui împrumut în valută a fost supusă aprobării Administrației valutare, fapt considerat a avea un efect de denaturare asupra deciziilor de împrumut ale societății și, prin urmare, asupra situației sale financiare.
(48)
CeDo Shanghai a contestat constatările Comisiei privind Criteriul 3. Aceasta a susținut că înregistrarea la Administrația valutară este o practică la nivel de țară, care se aplică oricărei societăți care rambursează împrumuturi contractate în străinătate și că reprezintă doar bună guvernanță din partea autorităților chineze faptul că se asigură că tranzacțiile incorecte nu sunt folosite pentru a canaliza resursele financiare în afara Chinei. Societatea a afirmat că nici costurile sale de producție, nici situația financiară generală nu depind în niciun fel de această aprobare. Astfel, CeDo a susținut că definiția Criteriului 3 elaborată de Comisie este deficitară.
(49)
Deciziile de finanțare sunt în mod clar unele dintre cele mai importante decizii luate de o societate. Regulamentul datoriei externe furnizat de CeDO pune clar în aplicare o procedură de aprobare pentru împrumuturile provenind din afara Chinei. Astfel, deciziile firmelor de a apela la finanțare din străinătate sunt supuse aprobării de către stat, fapt ce creează o denaturare a situației lor financiare. Afirmațiile societății au fost prin urmare respinse.
(50)
Blue Diamond nu a îndeplinit Criteriul 1 și din motiv că aceasta beneficiază de o scutire extinsă de impozit pe profit. Ea nu a îndeplinit nici Criteriul 2, deoarece nu dispune de un set clar de evidențe contabile de bază auditate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care să fie aplicate în toate scopurile. În cele din urmă, societatea nu a putut demonstra că îndeplinește Criteriul 3, deoarece utilizează incinte industriale în mod gratuit, fapt care denaturează costurile și situația sa financiară.
(51)
Societatea a contestat unele dintre aceste constatări. Ea a susținut că scutirea de impozit nu are niciun efect asupra prețurilor sale de export, acestea din urmă făcând obiectul unor anchete antidumping. De asemenea, a susținut că în contabilitatea sa a urmat normele chineze în materie de TVA și a explicat că diferențele dintre înregistrările contabile și vânzări au fost rezultatul unor condiții contractuale și nu au fost o practică regulată, urmată de societate. Aceasta a confirmat că folosește, în mod gratuit, o zonă industrială considerabilă, pe baza unui acord.
(52)
Observațiile cu privire la dubla facturare au contrazis explicația și elementele de probă furnizate în timpul anchetei la fața locului. Nu au fost furnizate dovezi suplimentare referitor la dubla facturare și la modul în care deprecierea practicată de societate respecta normele chineze în materie de TVA, așa cum a susținut societatea. În cele din urmă, societatea a confirmat constatările privind scutirile de taxe și utilizarea gratuită a sitului industrial. Precizăm în această privință că criteriile utilizate pentru evaluarea cererilor TEP nu sunt în totalitatea lor bazate pe evaluarea prețului de export, ci își propun să stabilească dacă, pentru producătorul în cauză, prevalează condițiile economiei de piață în ceea ce privește fabricarea și vânzarea produsului similar vizat. În plus, deoarece societatea nici nu a pretins o examinare individuală, nici nu a fost selectată pentru a face parte din eșantion, nu a fost solicitată nicio informație cu privire la prețurile sale de export.
(53)
În consecință, TEP este refuzat celor două societăți.
1.2. Tratamentul individual (TI)
(54)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul facilitării referirilor, aceste criterii sunt descrise în continuare:
-
în cazul unor societăți controlate total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor mixte, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
-
prețurile de export, cantitățile exportate și condițiile de vânzare se stabilesc în mod liber;
-
majoritatea părților sociale aparțin unor persoane private. În ceea ce-i privește pe funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere, fie aceștia sunt în minoritate, fie trebuie demonstrat că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței; precum și
-
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii individuali beneficiază de niveluri diferite ale taxelor.
(55)
Toate societățile incluse în eșantion, precum și societatea Blue Diamond au solicitat TI. Aceste cereri au fost examinate. Ancheta a arătat că toate societățile incluse în eșantion, precum și Blue Diamond îndeplineau toate condițiile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(56)
Astfel, tuturor societăților incluse în eșantion, precum și societății Blue Diamond le-a fost acordat TI.
2. Țara analoagă
(57)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP se stabilește pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite dintr-o țară analoagă.
(58)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Statele Unite ale Americii (SUA) ca țară analoagă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în acest sens.
(59)
Nu a fost primit niciun comentariu de fond în ceea ce privește Unite Statele Unite ale Americii („SUA”) ca țară analoagă propusă. Niciuna dintre părțile interesate nu a sugerat producători alternativi ai produsului similar din țara analoagă.
(60)
Cu toate acestea nu a existat cooperare din partea producătorilor din Statele Unite ale Americii, deși toți producătorii cunoscuți din Statele Unite ale Americii au fost contactați în cursul anchetei. Comisia a solicitat același lucru producătorilor din alte țări terțe menționate în plângere, cum ar fi Mexicul și Africa de Sud, însă nici aceste țări nu au cooperat.
(61)
Comisia a încercat să identifice orice alți producători din țări terțe prin propriile activități de cercetare. Prin urmare, au fost trimise scrisori și chestionare tuturor producătorilor cunoscuți din alte țări terțe (Turcia, India, Coreea de Sud).
(62)
Doi producători din Turcia s-au prezentat și și-au manifestat intenția de a coopera. În cele din urmă, unul dintre producători a furnizat un răspuns complet la chestionar și a acceptat o vizită de verificare la sediul său.
(63)
Comisia a plasat evaluarea sa cu privire la oportunitatea considerării Turciei ca țară analoagă în dosarul neconfidențial pentru consultarea de către părțile interesate. Niciuna dintre părțile interesate nu a prezentat observații privind selectarea Turciei ca țară analogă în cazul de față.
(64)
Prin urmare, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că Turcia reprezintă o țară analoagă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3. Valoarea normală
(65)
Întrucât niciuna dintre societățile care solicită TEP nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile TEP, iar celelalte două societăți care au fost selectate pentru a face parte din eșantion nu au solicitat TEP, valoarea normală pentru toți producătorii-exportatori chinezi a fost determinată, după cum se explică în considerentul (57) de mai sus, pe baza prețurilor efectiv plătite sau de plătit ori pe baza unei valori normale construite în Turcia pentru produsul similar. În urma alegerii prețurilor plătite sau de plătit în Uniune, valoarea normală s-a calculat pe baza datelor verificate la sediul producătorului cooperant din Turcia stipulat în considerentul (12) de mai sus.
(66)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a determinat în primul rând dacă vânzările produsului similar către clienți independenți au fost reprezentative. S-a constatat că vânzările de produs similar ale producătorului cooperant din Turcia sunt reprezentative comparativ cu produsul în cauză exportat către Uniune de către producătorii-exportatori incluși în eșantion.
(67)
Comisia a analizat ulterior dacă aceste vânzări ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Verificarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți. Operațiunile de vânzare au fost considerate rentabile atunci când prețul unitar era egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Prin urmare, a fost determinat costul de producție pe piața din Turcia în cursul PA.
(68)
Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă a tipului de produs respectiv s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri care erau superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost determinată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.
(69)
În cazul în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul perioadei de anchetă.
(70)
În toate cazurile în care producătorul cooperant din Turcia nu a realizat vânzări interne ale unui anumit tip de produs, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(71)
Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute pe piața internă de către producătorul cooperant din Turcia, dar au fost vândute de acesta pe alte piețe, a fost construită o valoare normală, prin adăugarea costurilor VAG și a profitului la costul de producție al aceluiași tip de produs vândut pe alte piețe. În cazul tipurilor de produs care nu au fost vândute deloc de către producătorul cooperant din Turcia, a fost construită o valoare normală prin adăugarea costurilor VAG și a profitului la costul de producție al tuturor tipurilor de produse.
(72)
În temeiul articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale, precum și profitul, au fost stabilite în funcție de datele reale privind producția și vânzările produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale ale producătorului din Turcia.
4. Preț de export
(73)
Producătorii-exportatori au efectuat vânzări la export în Uniune fie direct către clienți independenți, fie prin intermediul unor societăți afiliate stabilite în Uniune.
(74)
Atunci când vânzările la export către Uniune au fost realizate direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(75)
În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost efectuate prin intermediul societăților afiliate situate în Uniune, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor de primă revânzare aplicate de către aceste societăți afiliate clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Toate costurile suportate între import și revânzare au fost ajustate, inclusiv costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de doi importatori independenți ai produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului afiliat nu a fost considerat ca fiind fiabil, având în vedere relația dintre producătorul-exportator și importatorul afiliat.
5. Comparație
(76)
Întrucât mărfurile importate din China s-au încadrat în categoria mărcilor private, s-au făcut comparații numai pe baza vânzărilor de produse din categoria mărcilor private, realizate de societatea cooperantă din Turcia.
(77)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări corespunzătoare în privința impozitelor indirecte, a cheltuielilor de transport, de asigurare, de manipulare, de garanție și de credit, în toate cazurile în care acestea au apărut ca fiind rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate. La efectuarea comparației nu s-a ținut cont de greutatea ambalajului.
(78)
Utilizând sistemul NCP pentru clasificarea tipurilor de produse, s-a înregistrat un grad scăzut de aliniere în cazul tuturor producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În cazurile în care nu au putut fi identificate alinieri, au fost comparate tipuri similare de produse și s-au operat ajustări în ceea ce privește diferențe precum tipul ambalajului. În cazul în care a fost folosită o tehnică asemănătoare, detaliile au fost divulgate părții implicate.
6. Marjele de dumping
(79)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion a fost stabilită pe baza comparației valorii normale medii ponderate cu media ponderată a prețului de export, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(80)
Pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost calculată o medie ponderată a acestor trei marje de dumping.
(81)
Având în vedere gradul redus de cooperare din partea RPC (în jur de 60 %), se consideră că este adecvat ca marja națională de dumping aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC să se bazeze pe acele tranzacții ale exportatorilor cooperanți care au făcut obiectul dumpingului celui mai ridicat.
(82)
Marjele de dumping provizorii stabilite astfel, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:
Tabelul 1
Marje de dumping
Numele societății
Stare
Marja de dumping
CeDo Shanghai Co. Ltd.
TI
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
TI
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
TI
28,6 %
Alte societăți cooperante
35,2 %
Marja de dumping la nivel național
43,4 %
E. PREJUDICIUL
1. Producția din Uniune și industria din Uniune
(83)
În Uniune, există 31 de producători sau grupuri de producători ai produsului similar, majoritatea lor fiind de dimensiuni relativ reduse. Ei vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Reclamantul, Eurométaux, a acționat în numele a șapte producători a căror producție colectivă, în cursul perioadei de anchetă, s-a ridicat la cca. 50 % din producția totală a Uniunii de anumite folii de aluminiu în rulouri. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că datele prezentate de reclamant, așa cum rezultă din verificările efectuate din alte surse disponibile, acopereau toate societățile cunoscute care produc și comercializează produsul în cauză pe piața Uniunii. Pe această bază, s-a estimat că producția totală de produs similar a Uniunii s-a ridicat la 91 000 de tone în perioada de anchetă. Având în vedere faptul că, prin intermediul plângerii, au fost colectate sau erau disponibile informații de la toate societățile cunoscute care produc și comercializează produsul în cauză pe piața Uniunii, aceste informații vor fi folosite ca indicatori macroeconomici în prezenta anchetă.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(84)
Consumul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii și pe baza importurilor pe piața Uniunii. Aceste date au fost furnizate de reclamant și au fost puse la dispoziția tuturor părților interesate. Datele furnizate în legătură cu producătorii din Uniune au făcut obiectul unor verificări încrucișate cu datele primite de către Comisie în cursul exercițiilor permanente și al celor de eșantionare. Datele de import la produsul în cauză, atât pentru țara în cauză, cât și pentru țările terțe, a făcut obiectul unor verificări încrucișate cu datele COMEXT disponibile pe Eurostat. Reclamantul a subliniat faptul că cifrele sale legate de vânzările de pe piața Uniunii conțineau anumite volume produse în RPC incluse deja în cifrele de import. Prin urmare, a fost efectuată o deducere din volumul de vânzări al anumitor producători din UE neincluși în eșantion, care importau și ei din RPC. Această deducere a prevenit dubla contabilizare a respectivelor volume de vânzări în consumul total.
(85)
Pe această bază, s-a constatat că consumul în Uniune a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
Consumul în UE (tone)
2008
2009
2010
IP
Total importuri
4 600
7 600
10 300
14 300
Producția din Uniune vândută pe piața Uniunii
91 000
91 500
87 700
82 456
Consum total
95 600
99 100
98 000
96 756
Indice (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Consumul total de pe piața UE a înregistrat doar fluctuații ușoare în cursul perioadei examinate. Motivul existenței acestei stabilități este faptul că piața UE pentru produsul în cauză este matură, iar produsul, fiind în general utilizat în scopuri casnice, nu a fost supus fluctuațiilor, în ciuda crizei economice.
3. Importurile provenite din țara în cauză
3.1. Volume și cotă de piață
(87)
Volumele la import au fost obținute de la reclamant, care a ajustat datele statistice ale Eurostat pe baza cunoștințelor sale în materie de piață. Această ajustare a fost necesară, deoarece statisticile codurilor NC conțin importuri de produse, altele decât produsul în cauză. Ajustarea s-a bazat pe informațiile în materie de exporturi către piața UE primite din diferite țări exportatoare și pe prețul de import, care ar indica daca produsul importat a fost sau nu produsul în cauză. Cifrele detaliate și metodologia au fost puse la dispoziția părților interesate în anexa 3 din plângere. Pe baza celor de mai sus, importurile în Uniune provenite din RPC au cunoscut următoarea evoluție în cursul perioadei examinate:
Tabelul 2
Importurile din RPC
2008
2009
2010
IP
Importuri din RPC (tone)
4 270
6 836
9 839
12 994
Indice (2008 = 100)
100
160
230
304
Cota de piață
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Indice (2008 = 100)
100
154
225
301
Sursă: Reclamantul
(88)
În urma anchetei antidumping privind principala materie primă și produsul din amonte (folia de aluminiu în rulouri jumbo), care a condus la impunerea de taxe asupra producătorilor chinezi în 2009, volumul importurilor din RPC a crescut în mod substanțial. Volumul importurilor de produs în cauză a crescut cu mai mult de 200 % în perioada examinată.
(89)
Cota de piață deținută de producători-exportatori chinezi a cunoscut aceeași tendință ascendentă constantă ca și importurile din cursul perioadei examinate, trecând de la 4,5 % în 2008 la 13,4 % în cursul PA.
3.2. Prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping și subcotarea prețurilor
(90)
Prețurile medii ale importurilor din RPC au evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Prețurile importurilor provenind din RPC
2008
2009
2010
IP
Prețul mediu CIF (EUR/tonă)
(3)
2 335
2 600
2 518
Indice (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Sursă: Eurostat
(91)
Ar trebui remarcat faptul că prețurile de import din China urmează, într-o mare măsură, prețurile materiilor prime din China (în principal prețul aliajelor de aluminiu). Cu toate acestea, prețurile de import au scăzut cu 3 % în perioada de anchetă, comparativ cu 2010, la un moment în care prețurile materiilor prime au crescut cu aproximativ 4 % (a se vedea tabelul de mai jos).
Tabelul 4
Evoluția prețurilor medii la aluminiu în China
2008
2009
2010
IP
Prețul mediu ponderat lunar spot per tonă al SHFE (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Indice (2008 = 100)
100
84
104
108
Sursă: Bursa de futures din Shanghai (Shanghai Futures Exchange, SHFE), fără TVA
(92)
Deoarece toate mărfurile cunoscute, importate din China, au făcut parte din categoria mărcilor private, comparațiile privind subcotarea prețurilor de vânzare și a celor indicative au fost efectuate doar pe baza vânzărilor de produse din categoria mărcilor private, realizate de industria din Uniune.
(93)
În vederea stabilirii subcotării prețurilor în cursul PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion percepute de la clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică au fost comparate cu prețurile medii ponderate ale importurilor de la producătorii chinezi care au cooperat practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile ulterioare importului.
(94)
Prețurile au fost comparate în funcție de tip, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, exprimat ca procentaj din cifra de afaceri din cursul perioadei de anchetă a producătorilor din Uniune incluși în eșantion a arătat că marja medie ponderată de subcotare a producătorilor-exportatori chinezi a fost de 10,0 %.
4. Situația economică a industriei din Uniune
4.1. Observații preliminare
(95)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
(96)
Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor și cota de piață) au fost evaluate la nivelul întregii industrii din Uniune. Analiza s-a bazat pe informațiile furnizate de reclamant, confruntate cu datele prezentate de producătorii cooperanți din Uniune.
(97)
Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile unitare medii, ocuparea forței de muncă, salariile, productivitatea, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalurilor) s-a realizat la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de aceștia, verificate în mod corespunzător.
4.2. Indicatori macroeconomici
4.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
Tabelul 5
Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție ale Uniunii
2008
2009
2010
IP
Volumul producției (tone)
95 500
95 000
93 000
91 000
Indice (2008 = 100)
100
99
97
95
Capacitate de producție (tone)
160 000
164 000
164 000
164 000
Indice (2008 = 100)
100
103
103
103
Rata de utilizare a capacității
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Indice (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Tabelul de mai sus arată că producția a scăzut în cursul perioadei examinate, în ciuda faptului că, pe parcursul aceleiași perioade, consumul a rămas stabil. Deși capacitatea de producție a rămas relativ stabilă pe parcursul perioadei examinate, utilizarea capacității de producție a înregistrat aceeași evoluție negativă ca și producția.
4.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
Tabelul 6
Volumul vânzărilor și cota de piață
2008
2009
2010
IP
Volumul vânzărilor pe piața UE (în tone)
91 000
91 500
87 700
82 456
Indice (2008 = 100)
100
101
96
91
Cota de piață
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Indice (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei examinate, iar cota sa de piață a scăzut în mod constant, de la 95,2 % în 2008 la 85,2 % în cursul PA.
4.2.3. Creșterea
(100)
Scăderea volumului vânzărilor în UE și a cotei de piață a industriei din Uniune în cursul perioadei examinate ar trebui înțeleasă în contextul unui consum stabil în aceeași perioadă, după cum se precizează în considerentul (85).
4.3. Datele producătorilor incluși în eșantion din Uniune (indicatori microeconomici)
4.3.1. Prețurile unitare medii în Uniune și costul de producție
Tabelul 7
Prețurile de vânzare
2008
2009
2010
IP
Prețul unitar în UE aplicat clienților independenți
(EUR/tonă)
4 479
3 950
4 237
4 378
Indice (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Evoluția prețurilor medii de vânzare (inclusiv la produsele de marcă și la cele fără marcă) arată o scădere de 2 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, s-a considerat că prețurile de vânzare nu sunt un indicator fiabil al prejudiciului, deoarece acestea erau afectate în mare măsură de prețurile materiilor prime (în principal ale aluminiului) care au înregistrat o evoluție similară în cursul perioadei examinate. În general, prețurile din 2010 și din perioada de anchetă au fost suprimate din cauza subcotării descrise în considerentul (94) de mai sus.
4.3.2. Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii
Tabelul 8
Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii
2008
2009
2010
IP
Număr de angajați
301
314
287
284
Indice (2008 = 100)
100
104
95
94
Productivitate (unitate/salariat)
143
138
141
138
Indice (2008 = 100)
100
96
98
96
Salariu pe angajat
41 070
38 913
44 115
43 600
Indice (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Numărul angajaților a scăzut cu 6 % pe parcursul perioadei examinate, deși salariile per angajat au înregistrat o ușoară creștere. În plus, scăderea numărului de angajați nu a condus la o creștere a productivității, deoarece pierderea înregistrată în ceea ce privește volumul vânzărilor, așa cum se precizează în considerentul (99) de mai sus, a fost chiar mai puternică. Într-adevăr, productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție per salariat per an, a scăzut ușor în decursul perioadei examinate. Aceasta a atins cel mai scăzut nivel în 2009, după care a început să se redreseze, în 2010, fără însă a atinge nivelurile inițiale. În cursul PA, productivitatea a revenit la nivelul cel mai scăzut din 2009.
4.3.3. Stocurile
Tabelul 9
Stocurile
2008
2009
2010
IP
Stocuri la închiderea exercițiului financiar
2 873
2 994
3 092
3 534
Indice (2008 = 100)
100
104
108
123
Stoc final ca procent din producție
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Indice (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Cu toate că societățile incluse în eșantion ale industriei din Uniune și-au menținut stocurile la un nivel scăzut, utilizând un sistem de producție la comandă, unele produse comune au fost păstrate pe stoc. Nivelul stocurilor a crescut în mod semnificativ, atât în termeni absoluți, cât și ca procent din producție. În perioada în cauză, nivelul stocului la sfârșit de an a crescut de la 6,7 % la 9,1 %.
4.3.4. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.
Tabelul 10
Rentabilitatea
2008
2009
2010
IP
Rentabilitatea vânzărilor în UE (în % din vânzările nete)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Indice (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procent al cifrei de afaceri corespunzătoare acestor vânzări. Rentabilitatea astfel calculată a atins cel mai ridicat nivel în 2009, datorită costurilor de achiziție scăzute ale materiei prime principale (și anume aluminiul). Profitul a scăzut începând cu anul 2009, ajungând la 0,7 % în perioada de anchetă. Cifrele respective privind rentabilitatea acoperă toate segmentele pieței, inclusiv segmentul relativ profitabil al produselor de marcă, care a fost supus într-o măsură mult mai redusă concurenței din partea importurilor la prețuri scăzute din China. Într-adevăr, doar segmentul mărcilor private a înregistrat pierderi semnificative în cursul PA.
(105)
Capacitatea de a mobiliza capital nu a fost menționată cu titlul de problemă deosebită de către industria din Uniune.
Tabelul 11
Flux de lichidități, investiții și randamentul investițiilor
2008
2009
2010
IP
Fluxul de numerar
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Indice (2008 = 100)
100
137
95
61
Investiții (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Indice (2008 = 100)
100
47
60
37
Randamentul investițiilor
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Indice (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Evoluția fluxului de lichidități, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, precum și randamentul investițiilor au înregistrat o evoluție negativă similară celei înregistrate de randamentul cifrei de afaceri.
(107)
În 2008, un producător din UE a investit în instalații de depozitare suplimentare. În ceilalți ani ai perioadei examinate, nu a fost identificată nicio investiție majoră din partea societăților incluse în eșantion ale industriei din Uniune.
4.3.5. Amploarea marjei de dumping reale
(108)
Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în partea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt net superioare nivelului de minimis. În plus, date fiind volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, impactul marjei actuale de dumping asupra pieței din UE nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
5. Constatare privind prejudiciul
(109)
Ancheta a demonstrat că o mare parte a indicatorilor de prejudiciu referitori la situația economică a industriei din Uniune s-au deteriorat sau nu s-au dezvoltat în concordanță cu consumul, în cursul perioadei examinate. Această observație se aplică în special pentru perioada cuprinsă între 2010 și sfârșitul PA.
(110)
Pe parcursul perioadei examinate, în contextul unui consum stabil, volumul importurilor din RPC a crescut constant și semnificativ. În același timp, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut per ansamblu cu 9 %, iar cota sa de piață a scăzut cu circa 10 puncte procentuale. De asemenea, volumul stocului industriei din Uniune a crescut în mod semnificativ, indicând incapacitatea acesteia de a vinde produsul. Importurile la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping au crescut în mod constant în cursul perioadei examinate, subcotând în mod semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune în cursul PA.
(111)
În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități și rentabilitatea, au fost grav afectați în 2010 și în cursul PA.
(112)
Date fiind argumentele de mai sus, se concluzionează că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(113)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping, originare din RPC, au cauzat industriei Uniunii un prejudiciu care poate fi considerat important. Au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul dumpingului, care ar fi putut prejudicia industria din Uniune, pentru a se asigura că eventualele prejudicii cauzate de acești factori nu au fost atribuite importurilor care fac obiectul dumpingului.
2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(114)
La finalul anului 2009, au fost impuse taxe antidumping pe rulourile jumbo de folie de aluminiu originare din RPC. De la data respectivă, importurile produsului în cauză (produsul din aval) au crescut rapid. Aceste creșteri coincid cu o degradare a situației industriei Uniunii.
(115)
Conform rezultatelor anchetei, consumul din cadrul Uniunii a rămas constant în cursul perioadei examinate, în vreme ce volumul importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din RPC, a crescut dramatic, cu peste 200 %. Cota de piață a acestor importuri a crescut de asemenea de la 4,5 % în 2008 la 13,4 % în PA (adică aproximativ 9 puncte procentuale). În același timp, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 9 %, iar cota de piață a scăzut și ea cu 9 puncte procentuale, de la 95,2 % în 2008 la 85,2 % în PA.
(116)
În ceea ce privește presiunea asupra prețurilor, trebuie subliniat faptul că producătorii-exportatori chinezi au subcotat industria din Uniune în cursul PA. Presiunea asupra prețurilor la volume în creștere a permis producătorilor-exportatori chinezi să obțină contracte cu clienți majori (comercianți cu amănuntul și angrosiști). Pentru contractele păstrate, industria din Uniune a trebuit să renunțe la majorările de preț de care avea nevoie pentru a compensa majorările prețurilor aluminiului. Subcotarea prețurilor în cursul PA a fost de aproximativ 10 %, iar în anul respectiv industria din Uniune a majorat prețurile medii cu 3 % pentru a reflecta costurile crescute cu materiile prime, în vreme ce producătorii-exportatori chinezi și-au redus prețurile pe piața UE cu aproximativ 3 % (a se vedea tabelul 3). Aceasta a avut drept rezultat o degradare semnificativă a profitabilității industriei din Uniune.
(117)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că creșterea importantă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC la prețuri inferioare celor practicate de industria din Uniune a avut un rol hotărâtor în prejudiciul important suferit de industria din Uniune, care se reflectă în situația sa financiară precară, în scăderea volumului vânzărilor și a cotei de piață și în deteriorarea multora dintre indicatorii de prejudiciu.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile provenind din țări terțe
(118)
Volumul importurilor din alte țări terțe pe parcursul perioadei examinate figurează în tabelul de mai jos. Tendințele în materie de cantitate și preț au fost puse la dispoziție de reclamant și se bazează pe datele Eurostat.
Tabelul 12
Importurile provenind din țări terțe
2008
2009
2010
PA
Importurile provenind din țări terțe
330
764
461
1 306
Indice (2008 = 100)
100
231
140
396
Cota de piață
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Indice (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Importurile provenind din țări terțe (în principal India, Rusia, Taiwan și Turcia) au crescut cu 300 % în cursul perioadei examinate. Totuși, aceste importuri continuă să reprezinte doar o parte marginală din piața UE. Prin urmare, acestea nu puteau contribui la prejudiciul suferit de industria din UE în cursul PA.
3.2. Volumul exporturilor și prețurile
(120)
Volumul exporturilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei examinate figurează în tabelul de mai jos. Tendințele în materie de cantitate și preț se bazează pe cifre verificate, obținute de la producătorii incluși în eșantion.
Tabelul 13
Exporturile producătorilor din Uniune incluși în eșantion
2008
2009
2010
PA
Volumul exporturilor UE
1 900
1 800
1 600
1 700
Indice (2008 = 100)
100
95
84
89
Exporturi exprimate în procente din producție
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Indice (2008 = 100)
100
95
86
94
Prețuri de export
3 792
3 460
3 447
3 565
Indice (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Volumele exporturilor producătorilor incluși în eșantion nu au fost semnificative în cursul perioadei examinate, nereprezentând niciodată mai mult de 2 % din volumele produse. Acestea au urmat o tendință similară celei a volumelor vânzărilor pe piața europeană. Având în vedere volumele limitate, evoluția exporturilor industriei din Uniune nu a contribuit la prejudiciul important suferit.
3.3. Impactul crizei economice
(122)
Criza economică nu a produs reducerea consumului din Uniune în cursul perioadei examinate. Așa cum era de așteptat în ceea ce privește produsele de uz casnic care nu intră în categoria produselor de lux, criza financiară nu a avut niciun impact asupra consumului de rulouri de folie de aluminiu, care rămâne un produs foarte stabil în industria de prelucrare și ambalare a alimentelor. Prin urmare, criza economică nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din UE în cursul PA.
3.4. Concurența pe piața Uniunii
(123)
Concurența de pe piața Uniunii este puternică, ținând cont că industria din Uniune este destul de diversă (există peste 30 de producători), iar unul dintre principalii lor clienți este puternicul sector al comerțului cu amănuntul.
(124)
De-a lungul anilor, marii comercianți cu amănuntul din Uniunea Europeană și-au dezvoltat propriile mărci (mărcile private ale distribuitorilor) ceea ce, în cazul rulourilor de folie de aluminiu, a redus gradual volumul vânzărilor mărcilor proprii ale producătorilor. Aceasta a avut un efect negativ asupra producătorilor din industria din Uniune, care au suferit o scădere a vânzărilor pe segmentul mai profitabil al produselor de marcă, și a crescut concurența între producători în contextul unui segment în creștere al mărcilor private.
(125)
Această evoluție a fost totuși un proces gradual, întins pe mulți ani, iar ancheta a arătat că segmentul mărcilor private a crescut doar de la 83 % la 84 % între 2010 și PA. Prin urmare, deși creșterea a avut probabil un mic impact asupra producătorilor din UE, ea nu explică amplitudinea tendințelor prejudiciabile cu care se confruntă producătorii.
3.5. Evoluția costului de producție al industriei din Uniune
(126)
Părțile interesate au susținut că fluctuațiile costului de producție, în principal prețul aluminiului, au contribuit la prejudiciu.
(127)
Costul de producție pentru rulourile de folie de aluminiu este strâns legat de evoluția prețului aluminului, principala materie primă utilizată la fabricarea acestui produs. LME (Bursa de metale de la Londra) este principala referință mondială pentru prețurile aluminiului.
Tabelul 14
Evoluția prețurilor medii ale aluminiului pe LME
2008
2009
2010
PA
Preț mediu spot pe tonă în USD pe LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Indice (2008 = 100)
100
64
78
90
Sursa: LME
(128)
Evoluția ilustrată mai sus este rezultatul crizei financiare care a început în jurul lunii octombrie 2008. Prețurile aluminiului au scăzut în urma reducerii cererii și și-au revenit într-o oarecare măsură la finalul PA. Cu toate acestea, industria producătoare de rulouri de folie de aluminiu își stabilește în mod normal prețurile bazându-se pe prețurile de referință de pe LME, la care se adaugă o marjă care acoperă costurile de transformare și profitul. Aceasta înseamnă că, în condiții normale, fluctuațiile prețului de referință de pe LME nu au un impact important asupra situației industriei producătoare de rulouri de folie de aluminiu, deoarece prețurile produselor finite urmează evoluția prețurilor de pe LME. De fapt, industria din Uniune a cunoscut întotdeauna un mediu marcat de fluctuația prețurilor aluminiului.
(129)
S-a invocat de asemenea faptul că industria din Uniune dispune de echipamente ineficiente, ceea ce ar fi contribuit la prejudiciu. Trebuie subliniat faptul că ancheta nu a ajuns la aceeași concluzie și că, de fapt, costurile de transformare din UE și din China sunt, în ansamblu, relativ similare. În plus, o asemenea ineficacitate ar însemna că rentabilitatea industriei din Uniune ar fi fost scăzută timp de mulți ani, iar această afirmație nu explică pierderea de cotă de piață, de volum de vânzări și de rentabilitate care a avut loc între 2009 și PA.
(130)
În lumina celor de mai sus, prețurile fluctuante ale aluminiului sau presupusa lipsă de eficacitate a producției nu pot fi considerate o cauză a prejudiciului suferit de industria din Uniune.
3.6. Supracapacitate
(131)
Așa cum s-a menționat mai sus, utilizarea capacităților producătorilor europeni a fost relativ scăzută în perioada examinată. Cu toate acestea, dat fiind că producătorii din Uniune pot utiliza aceleași echipamente pentru rebobinarea altor produse (cum ar fi folia extensibilă), cifrele utilizării capacităților nu sunt considerate un factor major de cauzalitate. În plus, cifrele utilizării capacităților erau deja relativ scăzute în 2008 și 2009, când ratele rentabilității și situația industriei în general erau satisfăcătoare.
(132)
Astfel, s-a ajuns la concluzia că supra-capacitatea nu a constituit o cauză substanțială a prejudiciului suferit de producătorii din UE.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(133)
Analiza de mai sus demonstrează că a existat o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din RPC, în special în 2010 și în cursul PA. S-a constatat că prețurile acestor importuri erau inferioare celor practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii în cursul PA.
(134)
Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor la preț scăzut din RPC, care fac obiectul unui dumping, a coincis cu evoluția negativă a situației economice a industriei din Uniune. Această situație s-a înrăutățit în cursul PA, când cota de piață a industriei din Uniune a continuat să scadă, iar rentabilitatea și ceilalți indicatori financiari, cum ar fi fluxul de numerar și randamentul investițiilor, au atins nivelul cel mai scăzut.
(135)
Analiza celorlalți factori cunoscuți, inclusiv criza economică, a arătat că eventualul impact negativ al acestor factori nu este de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(136)
Pe baza analizei de mai sus, care a evidențiat și separat în mod adecvat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale exporturilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează cu titlu provizoriu că exporturile fac făcut obiectul unui dumping, originare din RPC, au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Observații preliminare
(137)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu era în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz special. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor/angrosiștilor și ale comercianților cu amănuntul ai produsului în cauză.
2. Interesul industriei din Uniune
(138)
Industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping, originare din RPC. Trebuie reamintit faptul că mulți indicatori de prejudiciu au arătat o tendință negativă în cursul perioadei examinate. În absența măsurilor, o continuă deteriorare a situației industriei din Uniune pare inevitabilă. Situația industriei din Uniune s-a degradat rapid după instituirea în 2009 a măsurilor antidumping pentru produsul din amonte (folia de aluminiu în rulouri jumbo). Dat fiind că problemele structurale ale sectorului aluminiului din China, observate în cursul anchetei, persistă, industria din Uniune a solicitat să fie protejată în fața concurenței neloiale.
(139)
Este de așteptat ca instituirea taxelor antidumping provizorii să restabilească condițiile comerciale autentice pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile produsului care face obiectul anchetei pentru a reflecta costurile diferitelor componente și condițiile de piață. Este de așteptat, de asemenea, ca instituirea măsurilor provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin parțial cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact ulterior pozitiv asupra rentabilității sale și a situației financiare generale.
(140)
Dacă nu se instituie măsuri, ar putea fi așteptate alte pierderi de cotă de piață, iar industria Uniunii ar continua să genereze pierderi, în special în sectorul mărcilor private. Acest lucru ar da naștere unei situații imposibil de susținut pe termen mediu și lung. Având în vedere tendința de scădere a rentabilității și a altor indicatori financiari precum fluxul de numerar și randamentul investițiilor, este de așteptat ca majoritatea producătorilor din Uniune să nu poată rămâne competitivi pe piață dacă nu se instituie măsuri.
(141)
În plus, industria din Uniune își aprovizionează clienții (în principal comercianți cu amănuntul și angrosiști) cu alte produse destinate prelucrării și ambalării alimentelor, cum ar fi folia extensibilă și produsele din hârtie. Unele dintre aceste produse sunt fabricate cu aceleași echipamente de bobinare utilizate pentru produsul în cauză. Produsul în cauză constituie un segment major din portofoliul de produse vândute de diverse societăți ale industriei din Uniune, în măsura în care, pentru unele dintre ele, acesta reprezintă peste 50 % din cifra de afaceri. O degradare în continuare a situației produsului în cauză ar pune în pericol și fabricarea altor produse în Uniune.
(142)
Prin urmare, se concluzionează în mod provizoriu că instituirea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.
3. Interesul importatorilor/angrosiștilor
(143)
În ceea ce îi privește pe importatori, o mare parte a importurilor produsului în cauză, estimate la 50 % în cursul PA, sunt efectuate de doi mari actori de pe piața europeană, care își achiziționează produsele din RPC.
(144)
Unul dintre acești importatori are legături cu un producător-exportator care este inclus în eșantion și cooperează la anchetă (CeDo Shanghai). Grupul CeDo a elaborat o dublă strategie de aprovizionare, folia pe care o vinde pe piața Uniunii fiind fabricată atât în RPC, cât și în Uniune. Grupul a subliniat că măsurile antidumping ar pune în pericol această strategie și i-ar reduce profitabilitatea. Totuși, măsurile propuse nu vizează o societate anume, ci au rolul de a reface condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii.
(145)
Nu s-a putut stabili în cursul anchetei dacă celălalt mare importator (Quickpack) are legături cu vreunul dintre furnizorii săi chinezi. Deși a fost invitat să participe la anchetă, importatorul a ales să nu coopereze. Prin urmare, impactul taxelor, la nivelul propus, asupra activității sale nu a putut fi clar stabilit.
(146)
Dintre importatorii rămași, doar doi au cooperat la anchetă, răspunzând chestionarului. Răspunsurile lor reprezintă aproximativ 6 % dintre importurile totale din RPC. Aceste societăți susțin că ar putea fi forțate să iasă de pe piața foliei dacă se instituie o taxă antidumping; totuși, celelalte produse reprezintă peste 80 % din cifra lor de afaceri, dat fiind că aceste două societăți importă multe alte produse care țin de sectorul alimentației și de cel al articolelor de uz casnic.
(147)
Un alt importator/producător (Terinex Ltd) nu a răspuns la chestionar, însă a transmis opinia sa, bazată pe piața din Regatul Unit. Terinex Ltd a admis că produsele pe care le achiziționează din RPC subcotează prețurile propriei sale producții, însă a adăugat că, fiind un actor minor pe piață, nu consideră că importurile sale aduc prejudicii industriei din Uniune. Totuși, dacă se iau în considerare toate importurile din RPC (începând de la considerentul (87), apoi așa cum s-a explicat începând de la considerentul (114), este clar că importurile din RPC sunt o cauză majoră a prejudiciului suferit de industria din Uniune. Dat fiind că cifra de afaceri aferentă produsului în cauză este relativ mică raportat la totalul activităților societății, este puțin probabil ca instituirea de măsuri să aibă un impact sever asupra profiturilor sale.
(148)
În ceea ce-i privește pe importatori în general (fie ei independenți sau nu), nu se poate exclude posibilitatea ca instituirea de măsuri să afecteze negativ acest sector, deoarece o taxă ar putea să scadă atractivitatea importurilor, iar industria din Uniune ar putea probabil să recupereze anumite comenzi/contracte în detrimentul sectorului importurilor. Totuși, aceasta ar constitui baza restabilirii unor condiții de concurență echitabile, iar impactul asupra sectorului importurilor nu ar fi disproporționat.
(149)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează provizoriu că impactul asupra importatorilor nu ar fi de așa natură încât măsurile să fie considerate a fi împotriva interesului general al Uniunii.
4. Interesul comercianților cu amănuntul
(150)
Șase comercianți cu amănuntul au cooperat la această anchetă. Acești comercianți cu amănuntul pot fi considerați reprezentativi ținând cont de dispersarea lor geografică în Uniunea Europeană, precum și de cifrele de afaceri diferite ca amploare. Toți se opun instituirii oricăror măsuri pe motivul că acestea ar impune costuri suplimentare pentru afacerile lor și le-ar limita posibilitatea de a-și alege furnizorii.
(151)
Cu toate acestea, din răspunsurile lor reiese foarte clar că produsul care face obiectul anchetei reprezintă doar o mică parte din cifra de afaceri a acestor comercianți cu amănuntul (în orice caz, mai puțin de 1 %), iar orice măsură antidumping ar avea un impact mic sau nu ar avea niciun impact asupra cifrei lor de afaceri sau asupra profiturilor lor.
5. Interesul consumatorilor
(152)
Comisia a contactat o asociație de consumatori care a răspuns că nu este interesată să coopereze la anchetă. Nicio altă asociație de consumatori nu s-a făcut cunoscută Comisiei.
(153)
Impactul taxelor antidumping asupra consumatorilor va fi probabil foarte redus, deoarece rulourile de folie de aluminiu reprezintă un procent foarte mic din bugetul săptămânal al unui consumator. Mai mult, este de așteptat ca orice creștere a prețurilor cu amănuntul ale rulourile de folie de aluminiu, cauzată de instituirea unor taxe, să fie ori foarte redusă, ori inexistentă.
6. Concluzie privind interesul Uniunii
(154)
Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză, originare din RPC.
H. PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(155)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
(156)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune, fără a depăși marja de dumping constatată.
(157)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze un profit înainte de impozitare, profit pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzările unui produs similar în Uniune.
(158)
În anchetele anterioare care au implicat rulourile de folie de aluminiu (rulourile jumbo), marja profitului normal a fost stabilită la 5 %, pe baza celor descrise mai sus. Reclamantul a susținut că marja de profit rezonabilă pentru industrie, în absența unui dumping prejudiciabil, ar fi de 6 %. Cu toate acestea, el nu a reușit să aducă dovezi corespunzătoare în sprijinul acestei afirmații și, prin urmare, în absența altor observații în acest sens, se consideră oportun să se recurgă la marja de profit de 5 % stabilită în ancheta precedentă. Prin urmare, se consideră că o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca o cifră adecvată, pe care industria din Uniune ar fi putut-o obține în absența dumpingului prejudiciabil. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut prin scăderea din prețurile de vânzare ale UE a profitului efectiv realizat în cursul PA și înlocuirea acestuia cu marja de profit menționată mai sus.
(159)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC, astfel cum a fost stabilit pentru calculul subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, în cursul PA. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea de import CIF medie totală.
2. Măsuri provizorii
(160)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe.
(161)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping s-au stabilit prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de dumping. În consecință, taxele antidumping propuse se prezintă după cum urmează:
Taxe antidumping provizorii propuse
Numele societății
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Taxele provizorii
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Alte societăți cooperante
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Marja de dumping la nivel național
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Astfel, aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă în cazul „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare din RPC și fabricate de societăți, și anume de persoanele juridice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(163)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, ca urmare a unei schimbări de denumire a persoanei juridice sau ca urmare a stabilirii unor noi entități de producție și vânzări) trebuie să fie adresată imediat Comisiei (4), împreună cu toate informațiile aferente, în special orice modificări ale domeniului de activitate al societății legat de producție, vânzări interne și la export asociate cu, de exemplu, schimbarea de denumire sau schimbarea entităților de vânzare și producție. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
I. DISPOZIȚIE FINALĂ
(164)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că respectivele concluzii privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de folie de aluminiu cu o grosime de 0,007 mm sau mai mult, însă mai mică de 0,021 mm, fără suport, neprelucrată altfel decât prin simplă laminare, gofrate sau nu, în rulouri ușoare cu greutatea de maximum 10 kg, încadrate în prezent la codurile NC ex 7607 11 11 și ex 7607 19 10 (codurile TARIC 7607111110 și 7607191010), originare din Republica Populară Chineză.
2. Nivelul taxei antidumping provizorii care se aplică la prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire se stabilește pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de către societățile enumerate mai jos după cum urmează:
Societatea
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Toate celelalte societăți
35,4 %
B999
3. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
4. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
1. Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
2. În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 septembrie 2012.