NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 845/2012
ze dne 18. září 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 21. prosince 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Kromě toho Komise vyrozuměla výrobce v Kanadě a Jihoafrické republice (dále jen „Jižní Afrika“), jelikož tyto země byly v oznámení o zahájení řízení uvedeny jako možné srovnatelné země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011.
(5)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a již byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představují 46 % výroby Unie a 38 % prodeje Unie. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 26 vyvážejících výrobců nebo jejich skupin v ČLR. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však neposkytl přesné údaje o vývozu, a byl proto ze vzorku vyřazen. Další dva vyvážející výrobci, kteří byli do vzorku následně zařazeni, svoji spolupráci ukončili. Komise se proto nakonec rozhodla vzorek omezit na dva vyvážející výrobce s nejvyšším objemem vývozu do Unie, kteří byli původně vybráni jako součást vzorku. Objem jejich vývozu představuje více než 30 % celkového vývozu všech spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádali tři čínští vyvážející výrobci, včetně jedné společnosti zařazené do vzorku. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svoji žádost později stáhl. Druhý vyvážející výrobce zařazený do vzorku požádal pouze o individuální zacházení.
(8)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Komise zaslala dotazníky dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, čtrnácti dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, čtyřem výrobcům v Kanadě, třem výrobcům v Jižní Africe, pěti výrobcům v Korejské republice (dále jen „Jižní Korea“) a pěti výrobcům v Brazilské federativní republice (dále jen „Brazílie“), což jsou kandidátské země pro volbu srovnatelné země, dále šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(10)
Odpověď zaslalo devět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce v Kanadě a jeden výrobce v další možné srovnatelné zemi, Jižní Koreji. Na dotazník také odpovědělo šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a deset uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China a společnost, která je s ní ve spojení, Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Dovozci do Unie
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
(d)
Uživatelé v Unii
-
Steelpartners NV (společnost patří do skupiny Joris IDE), Belgie
3. Období šetření
(12)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
(14)
Ocel s organickým povlakem se používá zejména ve stavebnictví, také pro další zpracování v různých výrobcích používaných ve stavebnictví (jako jsou sendvičové panely, střešní materiály, krytiny atd.) Mezi další použití patří výroba domácích spotřebičů (kuchyňské spotřebiče a přístroje na záznam a reprodukci zvuku nebo obrazu a podobná zařízení) nebo vybavení pro výstavbu (dveře, radiátory, osvětlení atd.).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR, ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR a ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná v Kanadě, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(16)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobky z ČLR nejsou srovnatelné s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie, jelikož výrobky z ČLR se prodávají v rámci jiného tržního a cenového segmentu a pro různé konečné použití, jako jsou venkovní stavby, zatímco v případě významné části výrobků výrobního odvětví Unie se jedná o vysoce kvalitní výrobky, používané pouze ve vysoce specializovaném odvětví domácích spotřebičů.
(17)
Z šetření vyplynulo, že ačkoli výrobci v Unii skutečně prodávali část své výroby v rámci tržních segmentů, jako jsou domácí spotřebiče, byly stejné výrobky prodávány i v odvětví stavebních materiálů, což má být hlavní tržní segment čínského vývozu. Kromě toho se zjistilo, že úrovně cen mezi těmito dvěma odvětvími jsou z velké části srovnatelné pro stejné druhy výrobků prodávané různým uživatelům.
(18)
Je třeba poznamenat, že jelikož je dotčený výrobek převážně standardizovaný, má podobné fyzikální a chemické vlastnosti jako obdobný výrobek bez ohledu na konečné použití. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3. Žádosti o vyloučení výrobku
(19)
Někteří uživatelé, čínští vývozci a výrobci v Unii zaslali žádost o vyloučení některých typů výrobku. Jedná se např. o ocel s chromovým nebo cínovým povlakem, ocelové pláty opatřené anorganickou zinkosilikátovou vrstvou nebo vrstvou z jiných než organických materiálů.
(20)
Tato otázka však není doposud uzavřena, jelikož některé tyto žádosti neobsahují dostatečnou dokumentaci, aby bylo možno přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Bylo proto rozhodnuto tyto žádosti dále vyhodnocovat.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(22)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, požádali tři vyvážející výrobci z ČLR o zacházení jako v tržním hospodářství a zaslali vyplněný příslušný formulář žádosti ve stanovené lhůtě, přičemž jeden vyvážející výrobce svoji žádost následně stáhl.
(23)
Pokud jde o dva zbývající spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, bylo na základě rozsudku Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (3) rozhodnuto přezkoumat žádosti jak vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd a společnosti, které s ní jsou ve spojení), tak vyvážejícího výrobce, který do vzorku zařazen nebyl (Union Steel China a společnost, která s ní je ve spojení). Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(24)
Zjistilo se, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, jsou podstatně zkreslené kvůli státním zásahům na trhu s ocelí v ČLR a v zásadě se nezakládají na tržní hodnotě, jak vyžaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážka základního nařízení.
(25)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že velkou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou ovlivňovány různými pětiletými průmyslovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(26)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(27)
Toto zkreslení se odráží v ceně, již společnosti, které jsou předmětem šetření, platily za ocelové svitky válcované za tepla během období šetření. Tato cena byla výrazně nižší než ceny na mezinárodním trhu. Lze proto vyvodit, že výroba oceli s organickým povlakem má díky zásahům státu prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, což zkresluje cenu oceli s organickým povlakem v ČLR. Toto zkreslení představuje pro čínské vyvážející výrobce výraznou výhodu, pokud jde o náklady, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, tvoří přibližně 80 % výrobních nákladů. Kritérium 1 nelze tedy považovat za splněné.
(28)
Kromě obecné situace popsané výše nesplnil jeden vyvážející výrobce ani kritérium 2, a to kvůli významným nedostatkům v systémech účetnictví tří společností, které jsou s ním v rámci skupiny ve spojení.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(30)
Písemné podání poskytl žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a orgány ČLR. Žadatel s výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství souhlasil. Čínský vyvážející výrobce zejména zpochybnil tvrzení, že jsou ceny účtované společnostem, které jsou předmětem šetření, za ocelové svitky válcované za tepla výrazně nižší než mezinárodní ceny, avšak na podporu svého tvrzení neposkytl žádné informace. Údaje Eurostatu, potvrzené dalšími dostupnými statistickými údaji (4), jasně ukazují, že uvedené ceny byly výrazně nižší než mezinárodní ceny porovnávané s odpovídajícími cenami v Evropě, Severní Americe, Jižní Americe a Japonsku. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(31)
Orgány ČLR uvedly, že existence případných zkreslení ceny suroviny, tj. ocelových svitků válcovaných za tepla, na úrovni celého výrobního odvětví nemusí automaticky vylučovat soulad s kritériem 1, které stanoví určení na úrovni podniků. Jak je však uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, zkreslení ceny hlavní suroviny se odráží v ceně účtované všem společnostem, které jsou předmětem šetření. Tuto skutečnost za prvé nezpochybnila ani jedna strana a za druhé, zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství proběhlo na úrovni jednotlivých společností a zjištění nejsou omezena na všeobecné horizontální záležitosti. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
Orgány ČLR dále uvedly, že pětileté plány jsou nezávazné pokyny, které nejsou v ČLR právně závazné. Jak je však uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, bez ohledu na přesný právní status těchto plánů nelze popřít, že jejich prostřednictvím mají zásahy vlády ČLR významný dopad na výrobní kapacitu v odvětví oceli a jeho výkon. Toto tvrzení se proto zamítá.
(33)
Orgány v ČLR dále tvrdí, že způsob vyřizování žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství ze strany Komise je neslučitelný s rozsudky Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (5) (dále jen „rozsudek ve věci Brosmann“) a ze dne 19. července 2012 (6) (dále jen „rozsudek ve věci Zhejiang Xinan Chemical“). Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že řízení bylo provedeno v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann, jak uznaly i orgány ČLR ve svém podání. Kromě toho se v rozsudku ve věci Zhejiang jednalo o státní zásahy do rozhodování společnosti. Nicméně v tomto řízení byla hlavním důvodem pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství skutečnost, že cena hlavní suroviny neodráží tržní hodnoty. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(34)
Čínské orgány dále uvedly, že jelikož současně probíhající antisubvenční řízení týkající se dotčeného výrobku rovněž zkoumalo záležitost zkreslení ceny hlavní suroviny, měla Komise vzít v úvahu důkazy shromážděné v této záležitosti v uvedeném souběžně probíhajícím řízení. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího antidumpingového řízení bylo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství zkoumáno, zda náklady na hlavní surovinu odráží tržní hodnoty. Závěr, že výroba oceli s organickým povlakem v ČLR má prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, proto v tomto ohledu skutečně platí a nijak nepředjímá jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení a naopak. Jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení jsou odlišného charakteru než rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(35)
Orgány ČLR rovněž tvrdily, že Komise čínským orgánům nesdělila zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, neboť útvary Komise poskytly dne 12. července 2012 prostřednictvím verbální nóty předané čínskému zastoupení při EU informační dokument ohledně zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Rovněž bylo předloženo tvrzení, že Komise použila pro uložení prozatímních cel neověřené údaje od výrobce ve srovnatelné zemi. To však není pravda, protože Komise použila údaje, které analyzovala a zjistila, že jsou spolehlivé, jak je jasně stanoveno ve 48. bodě odůvodnění. Komise musela požádat výrobce ve srovnatelné zemi (Kanada) o spolupráci, jelikož, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění, výrobce v jiné srovnatelné zemi (Jižní Korea) svoji spolupráci ukončil těsně před plánovanou a dohodnutou inspekcí. Šetření na místě v prostorách výrobce bude proto provedeno po skončení prozatímní fáze řízení. Bylo také namítnuto, že společnost ve srovnatelné zemi (Jižní Korea) se rozhodla spolupráci ukončit na základě rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, jelikož k ukončení spolupráce došlo dne 3. července, zatímco zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství byla poskytnuta dne 12. července 2012.
(37)
Žádný z předložených argumentů nebyl takové povahy, aby vedl ke změně zjištění, pokud jde o rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství.
(38)
Z výše uvedeného vyplývá, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(40)
Vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku a požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádal o individuální zacházení, v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Druhý vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku, požádal pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR splňují kritéria pro přiznání individuálního zacházení.
3. Individuální zjišťování
(41)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo šest spolupracujících vyvážejících výrobců v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, přičemž pouze jeden z nich požádal o zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo předběžně rozhodnuto, že individuální zjišťování se provede u vyvážejícího výrobce, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, a sice společnost Union Steel China, jelikož nebylo příliš zatěžující zjišťování provést vzhledem k tomu, že u uvedeného vyvážejícího výrobce již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(42)
Tento vyvážející výrobce požádal kromě zacházení jako v tržním hospodářství i o individuální zacházení v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Po přezkoumání uvedené žádosti bylo předběžně rozhodnuto společnosti Union Steel China udělit individuální zacházení, jelikož splňovala příslušná kritéria.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(43)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(44)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít buď Kanadu nebo Jižní Afriku jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(45)
Komise zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dotazníky výrobcům oceli s organickým povlakem v Kanadě a Jižní Africe, a rovněž výrobcům v Brazílii a Jižní Koreji. Na dotazníky odpověděli pouze dva výrobci oceli s organickým povlakem, jeden v Kanadě a druhý v Jižní Koreji. Zdá se, že obě země jsou otevřenými trhy bez dovozních cel a s významným dovozem z několika třetích zemí. V Jižní Koreji jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Nicméně ve velmi pokročilém stadiu řízení a těsně před inspekcí útvarů Komise na místě, dne 3. července 2012, však jihokorejský výrobce nevysvětlitelně ukončil spolupráci.
(46)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla jako srovnatelná země vybrána Kanada. V Kanadě jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Kanada považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(47)
Několik zúčastněných stran namítlo, že strukturu nákladů kanadského výrobce nelze srovnávat se strukturou nákladů čínského vyvážejícího výrobce. Žádné významné rozdíly ve struktuře nákladů však nebyly zjištěny a toto tvrzení se tudíž zamítá.
(48)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly analyzovány a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(49)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(50)
Jelikož společnost, která byla zařazena do vzorku a společnost, jejíž žádost o individuální zjišťování byla přijata, neprokázaly, že splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, a další společnost, která byla zařazena do vzorku, o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací od výrobce ve srovnatelné zemi.
(51)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Kanadě nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující kanadský výrobce prodává obdobný výrobek v reprezentativním množství na domácím kanadském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jehož žádost o individuální zjišťování byla přijata.
(52)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly tudíž stanoveny výrobní náklady kanadského výrobce během období šetření.
(53)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného druhu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného druhu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(54)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(55)
Pokud jde o neziskové druhy výrobků, byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů kanadského výrobce plus prodejní, správní a režijní náklady a ziskového rozpětí u ziskových druhů výrobků.
4.3. Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
4.4. Srovnání
(57)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
5. Dumpingová rozpětí
(58)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(59)
Vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl vypočítán pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Na základě toho činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením 61,1 %.
(60)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(61)
Vzhledem k tomu, že míra spolupráce ze strany ČLR činila přibližně 70 %, bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy produktů vyvážejících výrobců. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 77,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(62)
Na základě toho činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Vážený průměr vzorku
61,1 %
Celostátní dumpingové rozpětí
77,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(63)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(64)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 3 645 298 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(65)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(66)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(67)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(68)
Bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu v případě těchto ekonomických ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny; ukazatele újmy byly tedy upraveny o známé využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej v rámci výrobního odvětví Unie, přičemž využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly analyzovány odděleně.
(69)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohou být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, investice, stav zásob, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost získávat kapitál skutečně závisí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
3. Spotřeba v Unii
(70)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(71)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii Komise sečetla objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(72)
Pokud jde o údaje Eurostatu týkající se dovozu, je třeba poznamenat, že popisy příslušných kódů KN (viz 13. bod odůvodnění výše) nejsou omezeny na popis výrobku, který je předmětem šetření, a údaje podle Eurostatu o dovozu pod těmito kódy mohou tedy zahrnovat i jiné výrobky. Nicméně kvůli nedostatku informací o případném množství takového dalšího dovozu či důkazů svědčících o jeho významném množství bylo předběžně rozhodnuto použít úplné údaje týkající se dovozu pod příslušnými kódy KN na základě údajů Eurostatu.
(73)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu EU snížila o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize zejména na stavebnictví k poklesu o přibližně 24 %. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 20 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4. Dovoz z dotčené země a podíl na trhu
(75)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Zdroj: Eurostat
(76)
Bez ohledu na vývoj spotřeby došlo u objemu dovozu z ČLR v posuzovaném období k výraznému nárůstu, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize klesl v roce 2009 výrazně i objem dovozu z ČLR. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni působivých 367 %.
(77)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 63 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 290 %.
4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj: Eurostat
(78)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(79)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že ačkoli v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu udržet si podíl na trhu ani cenové snížení o 17 %, došlo díky neustálému cenovému podbízení v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(80)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(81)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 25,9 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(82)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(83)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(84)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a stav zásob, poskytlo šest výrobců v EU zařazených do vzorku potřebné údaje, které byly u nich také ověřeny.
(85)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost a produktivita.
5.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(86)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Výrobní kapacita (v tunách)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Index využití kapacity
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 14 %. Výroba prudce poklesla v roce 2009 zároveň se snížením poptávky, ovšem v roce 2010 o něco vzrostla, nicméně během období šetření navzdory nárůstu spotřeby opět mírně poklesla.
(88)
Výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 4 %. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 10 %.
5.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Podíl na trhu (v tunách)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(89)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 19 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o devět procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o tři procentní body.
(90)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl během posuzovaného období o 4 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o 6 % nižší během období šetření než v roce 2009, a to i přesto, že ve stejném období vzrostla spotřeba o více než 20 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(91)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 9 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 13 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,3 procentní body z 59 % v roce 2008 na 56,7 % během období šetření.
5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivita (t/FTE)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(92)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 20 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 8%, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví rovněž snažilo snížit výrobní náklady.
5.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
5.3.1. Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii a výrobní náklady
(93)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Od roku 2009 do období šetření ceny zároveň se zvýšením spotřeby a objemem prodeje vzrostly o 23 %, nedosáhly však výše z roku 2008.
(94)
Současně vzrostly během posuzovaného období průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, a to kvůli nárůstu výrobních nákladů na jednotku, zatímco prodejní, správní a režijní náklady na jednotku klesly o 34 %.
(95)
Po poklesu jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly stabilně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
5.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(96)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 během hospodářské krize dramaticky klesla ziskovost výrobního odvětví Unie, což vedlo ke ztrátě 13,9 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %, viz 156. bod odůvodnění). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(97)
Vývoj v oblasti peněžního toku z velké části odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(98)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(99)
Jak je uvedeno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie se zhoršily, nebylo však zjištěno, že by v průběhu posuzovaného období byla vážně postižena jeho schopnost získávat kapitál.
5.3.3. Stav zásob
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(100)
U šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku představoval stav zásob v období šetření přibližně 8 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.4. Mzdové náklady
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Z šetření vyplynulo, že výrobci zařazení do vzorku výrazně snížili zejména celkové a administrativní náklady a dohlíželi na účinnost.
5.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(102)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, v EU existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie. Za účelem analýzy tohoto trhu byl zohledněn veškerý objem využití pro vlastní spotřebu a objem prodeje stranám, které jsou ve spojení (závislý prodej), výrobci v Unii zařazenými do vzorku a dalšími výrobci v Unii.
(103)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly určeny k dalšímu zpracování samotnými společnostmi nebo společnostmi, které jsou s nimi ve spojení v rámci skupiny výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří zejména obchodují se stavebními materiály, a jsou tudíž koncovými uživateli oceli s organickým povlakem.
(104)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 27 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 19 % a podíl na trhu se snížil o 11 %.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Podíl na trhu
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Zdroj: Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(105)
Hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje byla analyzována na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci zařazenými do vzorku, které u nich byly ověřeny během inspekcí. Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „cost plus“) výrobku.
(106)
Průměrná hodnota na tunu se tak během posuzovaného období zvýšila o 1 % a byla tudíž během období šetření o 2 % nižší než prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku určená odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(107)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně dumpingového dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjí od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován dumpingovým dovozem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.6. Účinky minulého dumpingu a subvencování
(108)
Jelikož se jedná o první antidumpingové řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
6. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(109)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou výrazně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
7. Závěr ohledně újmy
(110)
Šetřením bylo prokázáno, že se všechny ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršily, nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(111)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 13 % a jeho podíl na trhu se z 59 % v roce 2008 propadl na 56,7 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 20 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo opět získat ztracený podíl na trhu. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(112)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(113)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(114)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(115)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 9 %, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 63 % z 8,3 % v roce 2008 na 13,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 13 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 4 % z 59 % v roce 2008 na 56,7 % v období šetření.
(116)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 20 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie o 25,9 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 63 % a dosáhl podílu 13,6 %.
(117)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 13 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 8 %, zároveň však ztratilo 9 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Prospěch ze zvyšující se spotřeby tak měl zejména čínský dovoz, který ostatní hráče na trhu výrazně předběhl.
(118)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny se však zjevně udržely na úkor nižšího objemu prodeje a snížené ziskovosti z tohoto prodeje, která klesla z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření, celkem tedy o 61 %, přičemž zároveň rostly výrobní náklady.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst dumpingového dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj: Eurostat
(120)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do EU, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 3 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,7 % podílu na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,6 %.
(121)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(122)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé neexistují důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu relativně stabilní během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj: Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(123)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 17 % celkové výroby EU a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(124)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně i zde byly jednotkové vývozní ceny stabilně vyšší (průměrně o 2 až 12 % podle daného roku), než ceny v EU. Vzhledem k tomu, že objem vývozu tvořil pouze 3 % celkové výroby, nemohl přispět k újmě způsobené trhu EU.
3.3. Vlastní dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(125)
V průběhu šetření bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Po prošetření těchto tvrzení bylo zjištěno, že během období šetření výrobci v Unii dovezli přibližně pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji poskytnutými žadatelem při zahájení řízení. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 19 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby za prvé zpochybnilo vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, nebo za druhé, aby si způsobilo újmu samo sobě. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny, než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(127)
Jak je uvedeno ve 102. až 107. bodě odůvodnění výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 2 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho šetření ukázalo, že využití pro vlastní potřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobní samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí dumpingového dovozu. Pokud by navazující podniky výrobního odvětví Unie měly nějakou výhodu, jak tvrdily některé zúčastněné strany, projevilo by se to ve vývoji tohoto ukazatele újmy. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.5. Hospodářská krize
(128)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 24 %. Nicméně v roce 2010 se trh začal zotavovat a do konce období šetření vzrostla spotřeba o 20 %.
(129)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření analyzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
3.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(130)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli EU, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(131)
Výroba oceli s organickým povlakem je skutečně kapitálově náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Nelze však dojít k závěru, že by konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě. Ze zjištění vyplývá, že po mírném zvýšení výrobní kapacity v roce 2009 odvětví v roce 2010 kapacitu snížilo a v období šetření došlo k dalšímu poklesu. Úroveň kapacity v období šetření byla na nižší úrovni než skutečná spotřeba v roce 2008, tedy rok před plným dopadem hospodářské krize. Spotřeba v EU se dosud nevrátila na úroveň z roku 2008.
(132)
Z šetření kromě toho vyplývá, že nepříznivý dopad nadbytečné kapacity lze připsat pouze v minimálním rozsahu výrobcům oceli s organickým povlakem v EU. Šetření zaprvé prokázalo, že výrobní odvětví Unie zjevně podniklo opatření s cílem zachovat účinnost - prodejní, správní a režijní náklady se výrazně snížily, a to o 34 %, přičemž produktivita za výrobní odvětví jako celek vzrostla o 8 % a u společností zařazených do vzorku o 6%. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit konečné fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 9 %, a to včetně nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo získat zpět ztracený podíl na trhu a zlepšit ziskovost, přičemž další finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, stagnovaly na úrovni z roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(135)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 22 známých výrobců, kteří podle sdružení Eurofer představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(139)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(140)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(141)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(142)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období vysoce ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(143)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(144)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení 19 subjektů. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(145)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
3.1. Hospodářská soutěž na trhu EU
(146)
Bylo předloženo tvrzení, že na trhu EU s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Dále bylo namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Šetření v prozatímní fázi tato tvrzení nepotvrdilo. Mimo to bylo zjištěno, že výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo stavebním společnostem patřícím různým výrobcům. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v EU dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří jsou skutečně velcí, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, se toto tvrzení nezdá podložené, a proto se předběžně zamítá.
3.2. Nedostatečné dodávky
(147)
Dále bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu EU mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.3. Závěr o zájmech uživatelů a dovozců
(148)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z Číny. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z Číny v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v EU (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(149)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho vykázali zisk v odvětví, které dotčený výrobek využívá, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Kromě toho nebyla ziskovost těchto společností výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(150)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z Číny dovážet dřívější množství, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 %, přičemž pro ziskovost by to mohlo znamenat pokles o 1 až 2,8 procentních bodů pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně nižší než výše popsaná situace; vzhledem k tomu, že dovoz z Číny představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů, lze očekávat, že zvýšení nákladů související s antidumpingovými opatřeními bude možné poměrně snadno přesunout dále. Navíc vzhledem k tomu, že kromě mnoha výrobců v EU jsou také k dispozici významné alternativní zdroje dovozu, na které se opatření nebudou vztahovat, například Indie a Jižní Korea, očekává se, že ceny na trhu po uložení opatření budou odrážet i tyto faktory.
(151)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z Číny, přesný podíl nebyl zveřejněn v souladu s článkem 19 základního nařízení. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci ještě pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí na alternativní zdroje dodávek.
(152)
V této souvislosti je rovněž třeba uvést, že část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu EU by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli dumpingovému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit z dumpingového dovozu.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(153)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(154)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(155)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(156)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(157)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(158)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (7) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Jiné spolupracující společnosti
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Všechny ostatní společnosti
77,9 %
57,8 %
57,8%
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Všechny ostatní společnosti
57,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. září 2012.
REGULAMENTUL (UE) NR. 845/2012 AL COMISIEI
din 18 septembrie 2012
de instituire a unui drept antidumping provizoriu la importurile de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La data de 21 decembrie 2011, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”) deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză” sau „RPC”).
(2)
Procedura a fost deschisă în urma unei plângeri introduse la 7 noiembrie 2011 de către Eurofer (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezentau o proporție majoră, în acest caz de peste 70%, din producția totală a Uniunii de anumite produse din oțel cu acoperire organică. Plângerea conținea elemente probatoare prima facie care atestau existența dumpingului în privința produsului menționat, precum și a prejudiciilor materiale rezultate, aceste elemente fiind considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat în mod oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, precum și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea procedurii. Comisia a informat și producători din Canada și din Republica Africa de Sud („Africa de Sud”) care au fost vizați în avizul de deschidere ca posibile țări analoge. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere.
(4)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori, de producători din Uniune și de importatori neafiliați, în avizul de deschidere a procedurii s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, de a selecta eșantioane, toți producătorii-exportatori și importatorii neafiliați cunoscuți au fost rugați să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 octombrie 2010 - 30 septembrie 2011.
(5)
În ceea ce privește producătorii din Uniune, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a selectat, în mod provizoriu, un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion este constituit din șase producători din Uniune, cunoscuți de către Comisie deoarece produc produsul similar, selectați în funcție de vânzări, de volumul producției, de mărimea lor și de localizarea geografică în Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat 46% din producția Uniunii și 38% din totalul vânzărilor Uniunii. Părțile interesate au fost și ele invitate în avizul de deschidere să își facă cunoscute punctele de vedere în privința eșantionului provizoriu. Unul dintre producătorii din Uniune a precizat că nu dorește să fie inclus în eșantion, fiind înlocuit în eșantion de următorul cel mai mare producător.
(6)
26 de producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii-exportatori, Comisia a selectat inițial un eșantion de trei producători-exportatori având cel mai mare volum de exporturi către Uniune. Cu toate acestea, unul dintre producătorii exportatori incluși în eșantion nu a furnizat date de export exacte și a fost exclus din eșantion. Alți doi producători-exportatori care au fost incluși ulterior în eșantion și-au retras acordul de cooperare. Prin urmare, Comisia a decis în cele din urmă să limiteze eșantionul la cei doi producători-exportatori care au fost selectați inițial să facă parte din eșantion și care aveau cel mai mare volum de exporturi către Uniune. Volumul exporturilor acestora reprezintă mai mult de 30% din exporturile totale ale tuturor producătorilor-exportatori chinezi care au cooperat.
(7)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să transmită o cerere de aplicare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) sau a tratamentului individual („TI”), în cazul în care și-au exprimat dorința în acest sens, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți ca fiind vizați, autorităților chineze și celorlalți producători-exportatori chinezi care sau făcut cunoscuți în termenele specificate în avizul de deschidere. Trei producători-exportatori chinezi, inclusiv unul care a fost inclus în eșantion, au solicitat aplicarea TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau a TI, în cazul în care ancheta ar stabili că nu îndeplinesc condițiile pentru aplicarea TEP. Unul dintre acești producători-exportatori, care nu a fost inclus în eșantion, și-a retras ulterior cererea. Celălalt producător-exportator inclus în eșantion a solicitat doar aplicarea TI.
(8)
Cinci importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Ținând cont de numărul limitat de importatori care au cooperat, s-a considerat că eșantionarea nu mai era necesară.
(9)
Comisia a trimis chestionare celor doi producători-exportatori incluși în eșantion din RPC, altor 14 producători-exportatori din RPC care au solicitat acest lucru, precum și la patru producători din Canada, trei producători din Africa de Sud, cinci producători din Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea de Sud”), cinci producători din Republica Federativă a Braziliei (denumită în continuare „Brazilia”) - țările candidate pentru opțiunea de țară analogă, celor șase producători din Uniune incluși în eșantion, celor cinci importatori din Uniune care au cooperat și utilizatorilor cunoscuți.
(10)
Au fost primite răspunsuri de la nouă producători-exportatori și de la societăți afiliate din RPC, de la un producător din Canada și de la un producător dintr-o altă țară analogă posibilă, Coreea de Sud. Mai mult, cei șase producători din Uniune incluși în eșantion, cei doi importatori neafiliați și cei zece utilizatori au răspuns la chestionar.
(11)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune
-
ArcelorMittal Belgia, Belgia și societatea de vânzări afiliată ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg
-
ArcelorMittal Poland, Polonia
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Germania
-
voestalpine Stahl GmbH și voestalpine Stahl Service Center GmbH, Austria
-
Tata Steel Maubeuge SA (cunoscut anterior ca Myriad SA), Franța
-
Tata Steel UK Ltd, Regatul Unit
(b)
Producători-exportatori din RPC
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd și societățile sale afiliate: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd și Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd și societatea sa afiliată Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China și societatea sa afiliată Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Importatori din Uniune
-
ThyssenKrupp Mannex, Germania
(d)
Utilizatori din Uniune
-
Steelpartners NV (aparținând grupului Joris IDE), Belgia
3. Perioada de anchetă
(12)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(13)
Produsele în cauză sunt anumite produse din oțel cu acoperire organică („OAO”), și anume produse laminate plate din oțeluri nealiate și aliate (cu excepția oțelului inoxidabil) care sunt vopsite, lăcuite sau acoperite cu materiale plastice, cel puțin pe o parte, cu excepția așa-numitelor panouri de tip sandwich precum cele utilizate pentru aplicații în construcții și alcătuite din două foi metalice exterioare cu un miez stabilizator din material izolant amplasat între acestea și excluzând produsele cu acoperire finală pe bază de praf de zinc (vopsea cu conținut ridicat de zinc care reprezintă 70% sau mai mult din greutate), încadrate în prezent la codurile NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, originare din Republica Populară Chineză ( denumite în continuare „produsul în cauză”).
(14)
OAO se aplică în principal în industria construcțiilor, dar și pentru prelucrarea ulterioară a diverselor produse utilizate în construcții (cum ar fi panourile de tip sandwich, acoperișuri, placări etc.). Printre alte întrebuințări se numără producția de aparatură de uz casnic (articole albe și maro) sau echipamente pentru construcții (uși, radiatoare, lumini etc.).
2. Produsul similar
(15)
Ancheta a arătat că OAO produs și vândut de către industria din Uniune în Uniune, OAO produs și vândut pe piața internă a RPC și OAO importat în Uniune din RPC, precum și cel produs și vândut în Canada, care a servit drept țară analogă, are aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(16)
Anumite părți interesate au susținut că produsele din RPC nu sunt comparabile cu cele vândute de industria din Uniune deoarece cele din RPC au fost vândute într-un alt segment de piață și de preț și pentru o utilizare finală diferită, cum ar fi cea la construcțiile în aer liber, pe când o parte substanțială dintre produsele industriei Uniunii sunt produse de calitate superioară, utilizate doar în sectorul aparatelor de uz casnic de nișă.
(17)
Ancheta a arătat că, deși producătorii din Uniune și-au vândut o parte din producția către segmente de piață cum ar fi cel al aparatelor de uz casnic, aceste produse au fost vândute și industriei de materiale de construcții, care se presupune că este principalul segment de piață al exporturilor din China. În plus, s-a constatat că nivelul de prețuri dintre aceste sectoare este în mare măsură comparabil pentru aceleași tipuri de produse vândute mai multor utilizatori.
(18)
Ar trebui reținut faptul că, întrucât produsul în cauză este în mare parte standardizat, aceasta are proprietăți fizice și chimice de bază asemănătoare produsului similar, indiferent de utilizările finale. Prin urmare, argumentul este deocamdată respins.
3. Cererile de excludere a produsului
(19)
Mai multe cereri de excludere a anumitor tipuri de produse au fost primite de la utilizatori, exportatori chinezi și producători din Uniune. Printre tipurile de produse pentru care s-a solicitat excluderea se numără de exemplu, oțelul acoperit cu crom sau cositorit, tablele de oțel vopsite cu grund pe bază de silicat de zinc anorganic sau vopsite cu alte materiale neorganice.
(20)
Cu toate acestea, nu s-a ajuns la nicio concluzie până în prezent, deoarece unele dintre aceste cereri nu sunt suficient de bine documentate pentru a lua o decizie în cunoștință de cauză. Prin urmare, s-a decis să se analizeze mai detaliat aceste cereri.
C. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(21)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a ușura referirea la ele, aceste criterii sunt enumerate mai jos în formă rezumată:
-
deciziile economice se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile pieței;
-
societățile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, și care sunt aplicate în toate scopurile;
-
nu există denaturări semnificative determinate de vechiul sistem de economie planificată;
-
legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și
-
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.
(22)
Astfel cum s-a stabilit în considerentul (8) de mai sus, trei producători-exportatori din RPC au solicitat tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) și au depus formularul de cerere privind aplicarea TEP în termenul prevăzut, din care un producător-exportator și-a retras ulterior cererea.
(23)
În ceea ce-i privește pe ceilalți doi producători-exportatori din RPC care au cooperat și care au solicitat TEP, în urma unei hotărâri a Curții de Justiție din 2 februarie 2012 (3) s-a decis să se examineze atât cererea producătorului-exportator care a fost inclus în eșantion (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd și societățile sale afiliate), cât și cererea producătorului-exportator care nu a fost inclus în eșantion (Union Steel China și societatea sa afiliată). Comisia a adunat toate informațiile estimate necesare și a verificat toate datele furnizate în cererea de aplicare a TEP la sediile societăților în cauză.
(24)
S-a constatat că niciunul dintre cele două grupuri de producători-exportatori din RPC care au cooperat nu îndeplinește criteriile pentru a beneficia de TEP, deoarece costul principalelor materii prime, bobine de oțel laminate la cald, este denaturat semnificativ din cauza amestecului statului pe piața oțelului din RPC și nu reflectă în esență valorile de piață conform dispozițiilor de la prima liniuță a articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(25)
Amestecul statului chinez în sectorul siderurgic, este demonstrat de faptul că o mare majoritate a producătorilor chinezi importanți de oțel sunt companii de stat, iar capacitatea instalată din oțel și producția de oțel sunt influențate de diferitele planuri industriale pe cinci ani, în special, cel de-al 12-lea plan cincinal actual (2011-2015) pentru sectorul fierului și oțelului.
(26)
De asemenea, statul exercită un control semnificativ asupra pieței de materii prime. Cocsul (împreună cu minereul de fier sunt principalele materii prime necesare pentru a fabrica oțel) este supus unor restricții cantitative în ceea ce privește exporturile și unei taxe la export de 40%. Prin urmare, se poate trage concluzia că piața chineză a oțelului este denaturată din cauza amestecului semnificativ al statului.
(27)
Această denaturare se reflectă în prețul plătit de societățile anchetate pentru bobinele de oțel laminate la cald în cursul perioadei de anchetă. Acestea s-au dovedit a fi semnificativ mai mici decât prețurile de pe piața internațională. Prin urmare, se poate trage concluzia că producția de OAO se bucură de bobine de oțel laminate la cald la prețuri stabilite anormal din cauza amestecului guvernului care denaturează prețul OAO în RPC. Această denaturare constituie un avantaj major la nivel de costuri pentru producătorii-exportatori chinezi, deoarece costul sau principala materie primă, bobinele de oțel laminate la cald, reprezintă aproximativ 80% din costul de producție. În consecință, criteriul 1 nu poate fi considerat ca fiind îndeplinit.
(28)
În plus față de situația generală descrisă mai sus, un producător-exportator nu a îndeplinit nici criteriul 2, din cauza unor deficiențe semnificative în sistemele contabile a trei societăți afiliate din grupul său.
(29)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele constatărilor referitoare la TEP societăților în cauză din RPC, autorităților din RPC și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.
(30)
Reclamantul, un producător-exportator chinez și autoritățile din RPC au furnizat observații în scris. Reclamantul a fost de acord cu rezultatele constatărilor referitoare la TEP. Producătorul-exportator chinez a pus sub semnul întrebării în principal dacă prețurile plătite de către societățile anchetate pentru bobinele de oțel laminate la cald sunt în mod semnificativ mai mici decât prețurile de la nivel internațional, dar nu a furnizat informații în sprijinul afirmației sale. Cu toate acestea, datele furnizate de Eurostat, confirmate de alte date statistice disponibile (4), indică în mod clar că aceste prețuri erau semnificativ mai mici decât prețurile de la nivel internațional dacă le comparăm cu prețurile corespondente din Europa, America de Nord, America de Sud și Japonia. Prin urmare, acest argument a fost respins.
(31)
Autoritățile din RPC au afirmat că existența unor eventuale denaturări ale prețurilor materiei prime (bobine de oțel laminate la cald) la nivelul industriei nu exclude în mod automat respectarea criteriului 1, care impune o determinare la nivel de societate. Cu toate acestea, așa cum s-a menționat în considerentul (27), denaturarea prețului principalei materii prime se reflectă în prețul plătit de toate societățile care au făcut obiectul anchetei. În primul rând, acest fapt nu a fost contestat de niciuna dintre părți și, în al doilea rând, analiza TEP s-a efectuat la nivel de întreprindere, iar concluziile nu se limitează la aspecte orizontale cu caracter general. Prin urmare, acest argument a fost respins.
(32)
De asemenea, autoritățile din RPC au precizat că planurile cincinale sunt orientări fără caracter obligatoriu, neavând forță juridică în RPC. Cu toate acestea, așa cum s-a arătat în considerentul (25), indiferent de statutul juridic exact al acestor planuri, nu se poate nega faptul că, prin aceste planuri, intervenția guvernului RPC are un impact semnificativ asupra capacității instalate și producției de oțel. Prin urmare, acest argument a fost respins.
(33)
S-a afirmat, de asemenea, că prelucrarea de către Comisie a cererilor de acordare a TEP a fost în neconcordanță cu hotărârile Curții de Justiție din 2 februarie 2012 (5) („hotărârea Brosmann”) și din 19 iulie 2012 (6) („hotărârea Zhejiang Xinan Chemical”). În ceea ce privește această afirmație, ar trebui să se remarce faptul că procedura a fost efectuată în conformitate cu hotărârea Brosmann, așa cum au recunoscut chiar autoritățile din RPC în observațiile lor. În plus, problema care se punea în hotărârea Zhejiang a fost amestecul statului în luarea deciziilor societății. Cu toate acestea, în procedura de față, principalul motiv pentru refuzul de a acorda TEP a fost prețul principalei materii prime care nu reflecta valorile pieței. Prin urmare, acest argument a fost deocamdată respins.
(34)
De asemenea, s-a afirmat că, deoarece procedura antisubvenție desfășurată în paralel cu privire la produsul în cauză a examinat și problema denaturării înregistrărilor, Comisia ar fi trebuit să ia în considerare elementele de probă strânse referitoare la acest aspect în cadrul procedurii paralele menționate. În ceea ce privește acest argument, ar trebui notat faptul că, în cadrul prezentei proceduri antidumping în ancheta privind TEP s-a analizat dacă costurile principalelor materii prime reflectă valorile pieței. Concluzia potrivit căreia producția de OAO din RPC beneficiază de prețuri stabilite anormal la bobinele de oțel laminate la cald, așa cum se arată în considerentul (27), este, așadar, perfect justificată în această privință și nu aduce atingere prin niciun fel de mijloace unor eventuale constatări ale procedurii antisubvenție sau invers. Eventualele constatări ale procedurilor antisubvenție sunt destul de diferite de determinarea TEP. Prin urmare, acest argument a fost deocamdată respins.
(35)
Autoritățile din RPC au afirmat, de asemenea, că autorităților chineze nu le-au fost comunicate de către Comisie constatările privind TEP. Această afirmație este însă inexactă, deoarece serviciile Comisiei au furnizat, prin intermediul unei note verbale din 12 iulie 2012 adresate Misiunii chineze pe lângă UE, documentul de informare privind TEP.
(36)
În cele din urmă, s-a afirmat că Comisia utilizează date neverificate de la producătorul din țara analogă pentru impunerea taxelor provizorii. Acest lucru nu este însă corect, deoarece Comisia a utilizat date pe care le-a analizat și le-a considerat fiabile, așa cum a arătat în mod clar în considerentul (48). Comisia a fost nevoită să solicite cooperarea producătorului analog canadian, deoarece producătorul analog coreean și-a retras cooperarea chiar înainte să aibă loc vizita de verificare planificată și convenită, așa cum s-a explicat în considerentul (43). Ancheta la fața locului la sediul producătorului se va face, așadar, după etapa provizorie a procedurii. S-a susținut, de asemenea, că societatea coreeană din țara analogă și-a retras cooperarea din cauza deciziei privind TEP. Acest lucru nu este însă adevărat, deoarece retragerea a avut loc la 3 iulie, în vreme ce comunicarea constatărilor privind TEP s-a făcut la 12 iulie 2012.
(37)
Niciunul dintre argumentele aduse nu a fost în măsură să modifice constatările cu privire la determinarea TEP.
(38)
Pe baza celor de mai sus, niciunul dintre cele două grupuri de producători-exportatori din RPC care au cooperat și care au solicitat aplicarea TEP nu a putut demonstra că îndeplinesc criteriile menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
2. Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)
(39)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra îndeplinirea tuturor criteriilor stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul facilitării referirilor, aceste criterii sunt descrise în continuare:
-
în cazul unor societăți controlate total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor mixte, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
-
prețurile de export, cantitățile exportate și condițiile de vânzare se stabilesc în mod liber;
-
majoritatea părților sociale aparțin unor persoane private. În ceea ce-i privește pe funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere, fie aceștia sunt în minoritate, fie trebuie demonstrat că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și
-
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii individuali beneficiază de niveluri individuale de taxe.
(40)
Producătorul-exportator care a fost inclus în eșantion și a solicitat TEP a cerut și TI în cazul în care nu i se acordă TEP. Celălalt producător-exportator, care a fost inclus în eșantion, a solicitat doar TI. Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit, cu titlu provizoriu, că cei doi producători-exportatori din RPC au îndeplinit criteriile pentru a beneficia de TI.
3. Examinarea individuală („EI”)
(41)
Șase producători-exportatori care au cooperat au depus cereri de examinare individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, dintre aceștia doar unul solicitând aplicarea TEP. S-a decis provizoriu să se efectueze EI pentru producătorul-exportator care a solicitat aplicarea TEP, Union Steel China, deoarece această examinare nu reprezenta o sarcină împovărătoare inutilă întrucât acest producător-exportator a fost deja inspectat în cadrul examinării cererii sale de aplicare a TEP.
(42)
Acest producător exportator a solicitat aplicarea TEP, dar și un TI în cazul în care nu i se acordă TEP. După examinarea acestei cereri, s-a stabilit, în mod provizoriu, să se acorde un TI în cazul Union Steel China deoarece a îndeplinit criteriile pentru a beneficia de TI.
4. Valoarea normală
4.1. Alegerea țării analoge
(43)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a aplicat TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă.
(44)
În avizul de deschidere, Comisia a indicat intenția sa de a folosi fie Canada, fie Africa de Sud ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale, iar părțile interesate au fost invitate să comenteze cu privire la acest aspect.
(45)
Comisia a examinat dacă alte țări ar putea fi o opțiune rezonabilă de țară analogă și au fost trimise chestionare producătorilor de OAO din Canada și Africa de Sud, dar și producătorilor din Brazilia și Coreea de Sud. Numai doi producători de OAO, unul din Canada și unul din Coreea de Sud, au răspuns la chestionare. Ambele țări par să fie piețe deschise, fără taxe de import și cu importuri semnificative din mai multe țări terțe. În plus, au existat cel puțin alți patru producători interni ai produsului în cauză în Coreea de Sud, ceea ce permite un nivel bun de concurență pe piața internă. Cu toate acestea, într-o etapă foarte avansată a procedurii, la 3 iulie 2012 și chiar înainte de vizita de verificare efectuată de serviciile Comisiei, producătorul sud-coreean și-a retras cooperarea fără explicații.
(46)
Având în vedere cele de mai sus, Canada a fost aleasă ca țară analogă. Există cel puțin alți patru producători interni ai produsului în cauză în Canada, ceea ce permite un nivel bun de concurență pe piața internă. Ancheta a arătat că nu există niciun motiv de a considera Canada neadecvată pentru stabilirea valorii normale.
(47)
Mai multe părți interesate au susținut că structura costurilor unui producător canadian nu poate fi comparată cu structura costurilor unui producător-exportator chinez. Cu toate acestea, nu s-au constatat diferențe semnificative în structura costurilor și, în consecință, acest argument a fost respins.
(48)
Informațiile transmise în răspunsul producătorului din Canada care a cooperat au fost analizate și s-a constatat că sunt informații fiabile pe baza cărora se poate determina o valoare normală.
(49)
Prin urmare, s-a concluzionat că, provizoriu, Canada reprezintă o țară analogă adecvată și satisfăcătoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
4.2. Stabilirea valorii normale
(50)
Deoarece societatea selectată să facă parte din eșantion și societatea a cărei cerere de examinare individuală a fost acceptată nu au putut demonstra că îndeplinesc criteriile privind TEP, iar cealaltă societate care a fost selectată să facă parte din eșantion nu a solicitat aplicarea TEP, valoarea normală pentru toți producătorii-exportatori chinezi a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă.
(51)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a determinat în primul rând dacă vânzările produsului similar în Canada către clienți independenți au fost reprezentative. S-a constatat că vânzările de produs similar ale producătorului canadian care a cooperat au fost în cantități reprezentative pe piața internă din Canada în comparație cu produsul în cauză exportat către Uniune de către producătorii-exportatori incluși în eșantion și de către producătorul-exportator a cărui cerere de examinare individuală a fost acceptată.
(52)
Comisia a analizat ulterior dacă aceste vânzări ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți. Operațiunile de vânzare au fost considerate profitabile atunci când prețul unitar a fost egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Costul de producție al producătorului canadian în cursul perioadei de anchetă a fost, prin urmare, determinat.
(53)
Pentru tipurile de produs ale cărui vânzări (ca volum) pe piața internă a tipului de produs respectiv s-au realizat, în proporție de peste 80%, la prețuri care erau superioare costului și al cărui preț de vânzare mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.
(54)
În cazul în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80% sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul perioadei de anchetă.
(55)
În ceea ce privește tipurile de produs care nu au fost profitabile, valoarea normală a fost alcătuită utilizând costul de fabricație al producătorului canadian plus cheltuielile generale și administrative și marja de profit pentru tipurile de produs care sunt profitabile.
4.3. Prețurile de export pentru producătorii-exportatori cărora li s-a acordat TI
(56)
Deoarece toți producătorii-exportatori care au cooperat și cărora li s-a aplicat TI au realizat vânzări la export în Uniune direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export s-au bazat pe prețurile plătite efectiv sau pe cele care urmează să fie plătite efectiv pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
4.4. Comparație
(57)
Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul garantării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări, dacă a fost cazul, în ceea ce privește cheltuielile de transport, de asigurare, de manipulare, auxiliare, de ambalare, de creditare, bancare, precum și cele cu comisioanele, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de dovezi verificate.
5. Marje de dumping
(58)
În temeiul articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori care beneficiază de TI au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă și prețul de export mediu ponderat practicat de fiecare societate, exprimat ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(59)
O medie ponderată a marjelor de dumping ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion a fost calculată pentru producătorii-exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion. Pe această bază, marja de dumping provizorie pentru producătorii-exportatori neincluși în eșantion, exprimată ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 61,1%.
(60)
Pentru a calcula marja de dumping la scară națională aplicabilă producătorilor-exportatori din RPC care nu au cooperat și care nu sunt cunoscuți, a fost stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu datele statistice echivalente provenite de la Eurostat.
(61)
Dat fiind că nivelul de cooperare din partea RPC a fost de aproximativ 70%, marja de dumping la nivel național aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din RPC a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru tipurile reprezentative de produse ale producătorilor-exportatori. Din aceste motive, nivelul de dumping la nivel național a fost stabilit provizoriu la 77,9% din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(62)
Din acest motiv, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt:
Societate
Marja de dumping provizorie
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) și Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4%
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd și Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6%
Union Steel China și Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2%
Media ponderată a eșantionului
61,1%
Marjă de dumping la nivel național
77,9%
D. PREJUDICIUL
1. Producția din Uniune și industria din Uniune
(63)
Toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale în Uniune pentru perioada examinată.
(64)
În perioada de anchetă, OAO a fost fabricat de către 22 de producători în Uniune. Pe baza celor menționate în considerentul anterior, producția totală a Uniunii a fost estimată la aproximativ 3 645 298 de tone în timpul perioadei de anchetă. Producătorii din Uniune care reprezintă producția totală a Uniunii constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și, prin urmare, vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
2. Stabilirea pieței relevante din Uniune
(65)
S-a constatat în cursul anchetei că o parte semnificativă a producției producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost destinată utilizării captive, adică adesea a fost pur și simplu transferată (fără factură) și/sau livrată la prețuri de transfer în cadrul aceleiași societăți sau aceluiași grup de societăți, în vederea prelucrării ulterioare în aval.
(66)
Pentru a stabili dacă au fost aduse sau nu prejudicii industriei din Uniune și pentru a determina nivelul consumului și diferiții indicatori economici referitori la situația industriei din Uniune, s-a examinat dacă și în ce măsură utilizarea ulterioară a producției de produs similar din industria din Uniune trebuie luată în considerare în cadrul analizei.
(67)
Pentru a avea o imagine cât mai completă cu putință a situației industriei din Uniune, au fost culese și analizate date privind întreaga activitate legată de OAO și s-a stabilit apoi dacă producția este destinată utilizării captive sau pieței libere.
(68)
În ceea ce privește următorii indicatori economici referitori la industria din Uniune, s-a constatat că o analiză și o evaluare semnificativă trebuie să se concentreze asupra situației predominate de pe piața liberă: volumul vânzărilor și prețurile vânzărilor pe piața Uniunii, cota de piață, creșterea, volumul exporturilor și prețurile de export și, prin urmare, indicatorii de prejudiciu au fost corectați pentru utilizarea captivă și vânzările cunoscute în industria din Uniune, iar utilizarea captivă și vânzările au fost analizate separat.
(69)
Cu toate acestea, s-a constatat pe baza anchetei că ceilalți indicatori economici pot fi analizați în mod rezonabil numai făcându-se referire la întreaga activitate. Într-adevăr, producția (destinată atât pieței captive, cât și pieței libere), capacitățile, utilizarea capacităților, investițiile, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile și capacitatea de creștere a capitalurilor depind de ansamblul activităților, fie că producția este captivă sau vândută pe piața liberă.
3. Consumul în Uniune
(70)
Produsul similar este vândut de către industria din Uniune unor clienți neafiliați și vândut/transferat unor societăți afiliate pentru prelucrare ulterioară, de exemplu în centrele de servicii siderurgice.
(71)
La calcularea consumului aparent de OAO din Uniune, Comisia a adăugat volumul total al importurilor de OAO în Uniune, astfel cum a fost raportat de Eurostat și volumul vânzărilor și al utilizării captive în Uniune de produs similar fabricat de industria din Uniune, astfel cum a fost raportat în plângere și cum a fost verificat în cursul vizitelor de verificare pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(72)
În ceea ce privește datele Eurostat privind importurile, ar trebui menționat că descrierile codurilor NC relevante (a se vedea considerentul 13 de mai sus) nu se limitează la descrierea produsului care face obiectul anchetei și, prin urmare, importurile înscrise de Eurostat la aceste coduri pot include alte produse. Cu toate acestea, în absența informațiilor privind cantitățile afectate în final din aceste alte importuri sau în absența dovezilor că aceste cantități ar putea fi importante, s-a decis, cu titlu provizoriu, să se utilizeze datele complete privind importurile în conformitate cu codurile NC relevante, astfel cum au fost raportate de Eurostat.
(73)
Pe această bază, consumul total la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
2008
2009
2010
PA
Consum (în tone)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indice (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Consumul total de pe piața UE a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate. Între 2008 și 2009 s-a înregistrat o scădere de aproximativ 24% ca urmare a efectelor negative ale crizei economice mondiale, în special asupra industriei construcțiilor. După aceea, nivelul consumului a început să se redreseze și a crescut în total cu 20% între 2009 și perioada de anchetă, dar tot a fost sub nivelul inițial din 2008.
4. Importurile din țara în cauză și cota de piață
(75)
Importurile în Uniune provenite din RPC au cunoscut următoarea evoluție în cursul perioadei examinate:
2008
2009
2010
PA
Volumul importurilor provenind din RPC (tone)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indice (2008 = 100)
100
32
98
149
Cota de piață
8,3%
3,5%
9,4%
13,6%
Indice (2008 = 100)
100
42
114
163
Sursă: Eurostat
(76)
Fără a ține seama de evoluția consumului, volumul importurilor din RPC a crescut semnificativ cu 49 % în cursul perioadei examinate. Din cauza efectelor negative ale crizei economice și volumul importurilor din RPC a scăzut brusc în 2009. Cu toate acestea, volumul importurilor din RPC a început să se redreseze într-un ritm extrem de rapid, astfel încât între 2009 și perioada de anchetă s-a înregistrat o creștere impresionantă de 367%.
(77)
În mod similar, cota de piață deținută de aceste importuri a crescut cu 63% în cursul perioadei examinate. Deși din 2008 până în 2009 a scăzut cu mai mult de jumătate, între 2009 și perioada de anchetă a urmat o tendință de creștere impresionantă și a crescut cu 290%.
4.1. Prețurile importurilor și subcotarea prețului
Importurile din RPC
2008
2009
2010
PA
Preț mediu (EUR/tonă)
875
728
768
801
Indice (2008 = 100)
100
83
88
91
Sursă: Eurostat
(78)
Prețul mediu de import din RPC a scăzut cu 9% în cursul perioadei examinate. Între 2008 și 2009, acesta a scăzut în mod semnificativ cu 17%, apoi a crescut cu 5 puncte procentuale între 2009 și 2010 și cu încă 3 puncte procentuale în perioada de anchetă.
(79)
Prețurile de import din RPC au rămas permanent mai mici decât prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe parcursul întregii perioade examinate. Așa cum s-a evidențiat în tabelul de mai sus, deși în 2009, când criza economică se afla în punctul său culminant, nici măcar reducerea prețului cu 17% nu a putut contribui la menținerea cotei de piață a importurilor din China, într-un moment în care consumul a scăzut brusc, iar piața a înregistrat un declin semnificativ, subcotarea continuă din anii următori explică creșterea impresionantă constantă a cotei de piață deținute de importurile din RPC între 2009 și perioada de anchetă.
(80)
Pentru a putea determina subcotarea prețurilor în perioada de anchetă, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespondente pe tip de produs pentru importurile de la producătorii chinezi care au cooperat, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește costurile posterioare importului.
(81)
Prețurile au fost comparate în funcție de tip, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, marjele medii ponderate de subcotare ale producătorilor-exportatori chinezi a fost de 25,9 %.
5. Situația economică a industriei din Uniune
5.1. Observații preliminare
(82)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
(83)
Astfel cum s-a menționat în considerentul (5) de mai sus, eșantionarea a fost utilizată pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune.
(84)
Datele furnizate și verificate la cei șase producători din UE incluși în eșantion au fost folosite în scopul stabilirii indicatorilor microeconomici, cum ar fi prețul unitar, costurile unitare, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și stocurile.
(85)
Datele furnizate de reclamant pentru toți producătorii de OAO din Uniune, contraverificate cu alte surse disponibile și datele verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate pentru a stabili indicatori macroeconomici, cum ar fi producția industriei din Uniune, capacitatea de producție, utilizarea capacităților, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă și productivitatea.
5.2. Date privind industria din Uniune în ansamblu
5.2.1. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității
(86)
Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale în Uniune pentru perioada examinată.
2008
2009
2010
PA
Volumul producției (tone)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indice (2008 = 100)
100
77
88
86
Capacitate de producție (tone)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indice (2008 = 100)
100
102
96
96
Rata de utilizare a capacității
75%
56%
68%
67%
Indice (2008 = 100)
100
75
91
90
Sursă: Plângere, răspunsurile la chestionar
(87)
Tabelul de mai sus arată că producția a scăzut cu 14% în cursul perioadei examinate. În urma scăderii cererii, producția a scăzut drastic în 2009, după care s-a redresat parțial în 2010 înainte de a scădea din nou ușor în perioada de anchetă, în ciuda unei creșteri a consumului.
(88)
Capacitatea de producție a scăzut cu 4% în cursul perioadei examinate. Utilizarea capacității a urmat tendința producției și a scăzut cu 10% în cursul perioadei examinate.
5.2.2. Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea
2008
2009
2010
PA
Volumul vânzărilor (tone)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indice (2008 = 100)
100
81
90
87
Cota de piață (%)
59,0%
62,6%
61,1%
56,7%
Indice (2008 = 100)
100
106
104
96
Sursă: Plângere, răspunsurile la chestionar
(89)
În 2009, volumul vânzărilor industriei din Uniune către clienți neafiliați a scăzut drastic cu 19%. În 2010, volumul vânzărilor a crescut cu nouă puncte procentuale, dar apoi a scăzut cu trei puncte procentuale în perioada de anchetă.
(90)
Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 4% în cursul perioadei examinate. După o creștere inițială a cotei de piață în 2009, industria din Uniune a înregistrat o scădere a acesteia în 2010 și în perioada de anchetă ceea ce a avut drept rezultat o cotă de piață cu 6% mai mică în perioada de anchetă decât în 2009; acest lucru a avut loc în contextul unei creșteri de peste 20% a consumului în aceeași perioadă. Prin urmare, nu s-a putut profita de creșterea consumului, iar volumul vânzărilor și o parte a cotei de piață pierdute anterior nu s-au redobândit.
(91)
În timp ce consumul Uniunii a scăzut cu 9% în cursul perioadei examinate, iar volumul vânzărilor industriei din Uniune către părți neafiliate a scăzut cu 13%, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 2,3 puncte procentuale, de la 59% în 2008 la 56,7% în cursul perioadei de anchetă.
5.2.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2008
2009
2010
PA
Ocuparea forței de muncă (ENI)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indice (2008 = 100)
100
88
84
80
Productivitatea (tone/ENI)
621
545
648
672
Indice (2008 = 100)
100
88
104
108
Sursă: Plângere, răspunsurile la chestionar, Eurofer
(92)
Ocuparea forței de muncă în industria din Uniune a urmat o tendință descrescătoare treptată. Astfel, numărul total de angajați din industrie, măsurat în echivalent normă întreagă (ENI) a scăzut cu 20% în cursul perioadei examinate și a atins cel mai scăzut nivel al său în perioada de anchetă. Cu toate acestea, productivitatea a crescut cu 8% pe parcursul perioadei examinate, ceea ce indică faptul că industria a încercat și să raționalizeze costurile de producție.
5.3. Date privind producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion
5.3.1. Prețurile unitare medii de vânzare în Uniune și costul de producție
(93)
Prețurile de vânzare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din UE au scăzut cu 3% în cursul perioadei examinate. În intervalul cuprins între 2009 și perioada de anchetă, concomitent cu o creștere a consumului și a volumului vânzărilor, prețurile au recuperat 23%, dar nu au ajuns la nivelul din 2008.
(94)
În paralel, costurile medii pentru producerea și vânzarea produsului similar au crescut cu 6% în decursul perioadei examinate, din cauza creșterii costurilor de producție pe unitate, deoarece cheltuielile generale și administrative pe unitate au scăzut cu 34%.
(95)
După scăderea prețului unitar pentru clienții neafiliați cu 21% în 2009 și pierderea aferentă, prețul unitar a început să se redreseze. În 2010 și în perioada de anchetă, industria din Uniune s-a confruntat cu o creștere a costurilor și a putut să crească doar moderat prețurile pentru acoperirea lor, doar atât cât să mențină rentabilitatea la același nivel în 2010 și perioada de anchetă. Cu toate acestea, acest lucru a avut ca rezultat o nouă pierdere pentru cota de piață, deoarece prețurile de import din China au fost mereu mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune.
2008
2009
2010
PA
Prețul unitar în UE către clienți neafiliați (EUR/tonă)
1 023
805
911
994
Indice (2008 = 100)
100
79
89
97
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
925
884
893
978
Indice (2008 = 100)
100
95
97
106
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
5.3.2. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital
2008
2009
2010
PA
Rentabilitatea vânzărilor în UE către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)
6,7%
-9,3%
2,8%
2,6%
Indice (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Fluxul de numerar (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indice (2008 = 100)
100
64
46
62
Investiții (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indice (2008 = 100)
100
8
22
27
Randamentul investițiilor
13,8%
-13,9%
5,9%
6%
Indice (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
(96)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare acestor vânzări. În anul de criză economică 2009, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut dramatic și a avut ca rezultat pierderi de 13,9%. Începând din 2010, aceasta a început să se redreseze, dar creșterea costurilor de producție a stat în calea realizării unui nivel considerat sănătos și sustenabil pentru industrie [6,7% - a se vedea considerentul (156)]. Pe parcursul întregii perioade examinate, rentabilitatea a scăzut cu 61%.
(97)
Tendința fluxului de numerar a urmat în mare măsură tendința negativă a rentabilității. Nivelul cel mai de jos a fost atins în 2010. În mod similar, randamentul investițiilor a scăzut cu 56% de la 13,8% în 2008 la 6% în perioada de anchetă.
(98)
Evoluția rentabilității, fluxul de numerar și randamentul investițiilor în cursul perioadei examinate au limitat capacitatea industriei din Uniune de a investi în activitățile proprii și i-a subminat dezvoltarea. Industria din Uniune a reușit să facă investiții substanțiale la începutul perioadei examinate, însă, ulterior, investițiile au scăzut drastic în 2009 și, per ansamblu, au scăzut cu 73% în cursul perioadei examinate.
(99)
Așa cum s-a arătat mai sus, performanțele financiare ale industriei din Uniune s-au deteriorat, dar nu au indicat o deteriorare gravă a capacității sale de mobilizare a capitalului în perioada examinată.
5.3.3. Stocuri
2008
2009
2010
PA
Stocuri finale (tone)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indice (2008 = 100)
100
83
107
112
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
(100)
Pentru cei șase producători din Uniune incluși în eșantion, stocurile au reprezentat aproximativ 8% din volumul de producție în perioada de anchetă. Nivelul stocurilor finale a crescut cu 12% în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, ar trebui menționat faptul că stocurile nu constituie un indicator important pentru industrie, deoarece producția se face în principal pe bază de comandă; principala creștere a stocurilor a avut loc între 2009 și perioada de anchetă și a coincis cu creșterea puternică a importurilor care fac obiectul dumpingului din RPC.
5.3.4. Costurile forței de muncă
Costul mediu al forței de muncă per angajat (EUR, producătorii din UE incluși în eșantion)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indice (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut cu numai 2% în cursul perioadei examinate, adică cu mai puțin decât rata inflației. Ancheta a arătat că producătorii incluși în eșantion au realizat reduceri semnificative, în special în ceea ce privește cheltuielile generale și administrative și au supravegheat îndeaproape eficiența.
5.3.5. Utilizarea captivă și vânzările captive
(102)
Așa cum se arată în considerentul (65), există o piață importantă pentru OAO în UE care este formată prin utilizarea în aval a OAO de către industria din Uniune. Pentru a analiza această piață, au fost examinate toate volumele de utilizare captivă și de vânzări captive către părți afiliate (vânzări captive) efectuate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion și de către alți producători din Uniune.
(103)
S-a constatat că utilizarea captivă și vânzările captive au fost destinate transformării ulterioare chiar de către societățile respective sau de către societățile lor afiliate în cadrul grupurilor de producători din Uniune incluși în eșantion care se ocupă, în principal, cu materiale de construcții, adică sunt utilizatori finali de OAO.
(104)
Pe baza celor precizate anterior, s-a stabilit că utilizarea captivă și vânzările captive practicate de producătorii din Uniune au reprezentat 27% din volumul total al producției în perioada de anchetă. În perioada examinată, utilizarea captivă și volumul vânzărilor aferente au scăzut cu 19%, iar cota de piață a scăzut cu 11%.
2008
2009
2010
PA
Utilizarea captivă și vânzările captive (tone)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indice (2008 = 100)
100
76
81
81
Cota de piață
22%
22%
20%
19%
Indice (2008 = 100)
100
100
94
89
Sursă: Plângere și răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
(105)
Valoarea utilizării captive și a vânzărilor captive a fost analizată pe baza răspunsurilor la chestionar furnizate și verificate în cursul vizitelor de verificare efectuate la producătorii incluși în eșantion. Ancheta a constatat că nu există nici o diferență semnificativă între utilizarea captivă și vânzările captive în ceea ce privește utilizarea finală a produsului. Utilizarea captivă a fost raportată de societăți în care în producția din aval a avut loc în aceeași entitate juridică, însă vânzările captive au fost vânzări către alte entități juridice afiliate cu emiterea de factură. În plus, metoda de stabilire a prețului, atât pentru utilizarea captivă, cât și pentru vânzările către părți afiliate a fost similară, adică o valoare justă (metoda „cost plus”) a produsului a fost facturată atât societăților afiliate, cât și unităților de producție internă din aval ale societăților incluse în eșantion.
(106)
Astfel, valoarea medie pe tonă a crescut cu 1% în cursul perioadei examinate și, ca atare, a fost cu 2% mai mică decât prețul de vânzare către clienți neafiliați în cursul perioadei de anchetă pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion.
2008
2009
2010
PA
Utilizarea captivă și vânzările captive (EUR/tonă)
967
787
910
975
Indice (2008 = 100)
100
81
94
101
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
(107)
Având în vedere că majoritatea vânzărilor captive și utilizarea captivă au fost destinate activității din aval de producere de materiale de construcții a producătorilor din Uniune, aceste vânzări și utilizarea captivă au fost, de asemenea, expuse indirect la concurență din partea altor actori de pe piață, care au inclus importurile din RPC care fac obiectul unui dumping. Cererea internă de producție în aval ar depinde de posibilitatea de a vinde produsele din aval pe piața liberă care nu este afectată de importurile care fac obiectul unui dumping. Astfel, se poate concluziona că volumele și cota de piață în scădere în perioada examinată s-au datorat concurenței generate de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.
5.3.6. Efectele practicilor anterioare de dumping sau de subvenție
(108)
Deoarece aceasta este prima procedură antidumping privind produsul în cauză, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de dumping sau de subvenționare din trecut.
6. Amploarea marjei de dumping reale
(109)
Toate marjele stabilite și specificate mai sus, în secțiunea privitoare la dumping sunt net superioare nivelului de minimis. În plus, date fiind volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, impactul marjei actuale de dumping reale asupra pieței din UE nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
7. Concluzie privind prejudiciul
(110)
Ancheta a demonstrat că toți indicatorii de prejudiciu referitori la situația economică a industriei din Uniune s-au deteriorat sau nu au evoluat în concordanță cu consumul, în cursul perioadei examinate.
(111)
Pe parcursul perioadei examinate, în contextul scăderii consumului, volumul importurilor din RPC a crescut constant și semnificativ. În același timp, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut per ansamblu cu 13%, iar cota de piață a scăzut de la 59% în 2008 la 56,7% în perioada de anchetă. Deși consumul s-a redresat cu 20% din 2009 până în perioada de anchetă, după anul de criză economică care a afectat cererea, cota de piață a industriei din Uniune a fost în scădere. Industria din Uniune nu a reușit să recâștige cota de piață pierdută, dată fiind expansiunea semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC pe piața UE. Importurile la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping s-au înmulțit în mod constant în cursul perioadei examinate, subcotând mereu prețurile practicate de industria din Uniune.
(112)
În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de numerar și rentabilitatea, au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că a fost compromisă capacitatea industriei din Uniune de a mobiliza capitaluri și de a investi.
(113)
Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(114)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au cauzat industriei Uniunii un prejudiciu semnificativ care poate fi considerat important. S-au examinat și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului
(115)
Ancheta a arătat o scădere cu 9% a consumului din Uniune pe parcursul perioadei examinate, în timp ce volumul importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping a crescut dramatic cu aproximativ 49%, iar cota lor de piață a crescut, de asemenea, cu 63%, de la 8,3% în 2008 la 13,6% în perioada de anchetă. În același timp, volumul vânzărilor industriei din Uniune către părți neafiliate a scăzut cu 13%, iar cota de piață a acestor vânzări a scăzut cu 4%, de la 59% în 2008 la 56,7% în perioada de anchetă.
(116)
În plus, în timp ce importurile din RPC au fost și ele afectate de criza economică și au scăzut cu 68% în 2009 față de 2008, acestea au recuperat din 2009 până în perioada de anchetă într-un ritm foarte rapid, înregistrând o creștere de 367% la sfârșitul perioadei de anchetă, deși consumul în Uniune a crescut cu doar 20% în cursul perioadei respective. Scăzând prețul unitar cu 9% în comparație cu 2008 și subcotând industria din Uniune cu 25,9% în cursul perioadei de anchetă, importurile chineze și-au crescut cota de piață între 2008 și perioada de anchetă cu 63% ajungând la 13,6%.
(117)
În același timp, între 2008 și perioada de anchetă, volumul vânzărilor producătorilor din Uniune către părți neafiliate a scăzut per ansamblu cu 13%. La momentul redresării piețelor, între 2009 și perioada de anchetă, industria din Uniune a putut să își ridice volumul de vânzări către părți neafiliate cu numai 8%, dar a pierdut o cotă de piață de 9% beneficiind doar într-o măsură limitată de creșterea consumului. Într-adevăr, cele care au beneficiat cel mai mult de pe urma relansării consumului au fost importurile din China lăsând alți actori de pe piață mult în urmă.
(118)
Prețurile medii de import din RPC au scăzut cu 9% în cursul perioadei examinate. Deși în creștere după scăderea bruscă din 2009, între 2009 și perioada de anchetă, acestea au rămas în mod constant sub nivelurile de preț percepute de industria din Uniune. Prețul unitar pentru clienții neafiliați din UE a scăzut cu numai 3%, dovedind o oarecare rezistență la presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din China. Este însă evident că menținerea prețurilor a avut ca rezultat o scădere a volumului vânzărilor și o scădere a rentabilității acestor vânzări cu 61%, ajungând de la 6,7% în 2008 la 2,6% în perioada de anchetă, în timp ce costurile de producție au crescut.
(119)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că avântul rapid al importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping la prețuri care subcotează în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune a avut un rol determinant în prejudiciul semnificativ suferit de industria din Uniune, care a împiedicat industria din Uniune să beneficieze pe deplin de pe urma relansării consumului la nivelul Uniunii.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile provenind din țări terțe
Țară
2008
2009
2010
PA
Coreea de Sud
Volum (tone)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indice (2008 = 100)
100
99
76
104
Cota de piață (%)
4%
5,2%
3,5%
4,6%
Indice (2008 = 100)
100
131
88
114
Preț mediu
901
727
846
903
Indice (2008 = 100)
100
81
94
100
India
Volum (tone)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indice (2008 = 100)
100
93
97
88
Cota de piață (%)
2,8%
3,4%
3,2%
2,7%
Indice (2008 = 100)
100
123
112
97
Preț mediu
932
667
773
824
Indice (2008 = 100)
100
72
83
88
Alte țări
Volum (tone)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indice (2008 = 100)
100
64
50
67
Cota de piață (%)
4,4%
3,7%
2,5%
3,2%
Indice (2008 = 100)
100
84
58
74
Preț mediu
951
809
924
955
Indice (2008 = 100)
100
85
97
100
Totalul tuturor țărilor terțe cu excepția RPC
Volum (tone)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indice (2008 = 100)
100
84
71
86
Cota de piață (%)
11,2%
12,3%
9,2%
10,5%
Indice (2008 = 100)
100
110
82
94
Preț mediu
929
735
842
898
Indice (2008 = 100)
100
79
91
97
Sursă: Eurostat
(120)
În timp ce importurile din RPC reprezintă 56% din totalul importurilor în UE în perioada de anchetă, printre alte surse importante de importuri se numără cele din Republica India („India”) (11%) și Coreea de Sud (19%). Spre deosebire de importurile din RPC, importurile din India, deși prețul lor mediu a scăzut brusc cu 12%, în ansamblu a scăzut cu 12% în cursul perioadei examinate și a pierdut 3% din cota de piață. Importurile din Coreea de Sud au crescut cu doar 4%, prețul mediu rămânând la același nivel ca în 2008. Cota de piață a importurilor din India a fost de 2,7% în perioada de anchetă, în timp ce importurile din Coreea de Sud dețineau o cotă de 4,6%.
(121)
Alte importuri care reprezintă 14% din totalul importurilor au scăzut cu 33%, iar prețul lor mediu a rămas la același nivel ca în 2008.
(122)
Deși prețul mediu al tuturor celorlalte importuri a fost mai mic decât nivelul prețurilor industriei din Uniune, efectul acestor importuri, dacă există unul, nu poate fi decât marginal. În primul rând, nu există nicio dovadă că importurile provenind din alte surse au fost tranzacționate neloial. În al doilea rând, spre deosebire de importurile din China, nivelul global al prețurilor la principalele alte surse de importuri a rămas relativ stabil de-a lungul perioadei examinate, arătând astfel că industria din Uniune poate concura cu succes pe anumite segmente de piață cu importurile respective. În al treilea rând, importurile din alte țări au scăzut în perioada examinată și sunt în continuare la un nivel scăzut, atât per total, cât și pentru principalele țări exportatoare luate separat. În plus, scăderea cotei de piață a altor importuri confirmă faptul că aceste importuri nu ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune.
3.2. Performanța la export a industriei din Uniune
2008
2009
2010
PA
Exporturi, Eurostat (tone)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indice (2008 = 100)
100
91
87
90
Preț mediu (EUR/tonă)
1 068
937
995
1 092
Indice (2008 = 100)
100
88
93
102
Exporturile per producători din Uniune incluși în eșantion
53 542
46 516
48 102
46 228
Indice (2008 = 100)
100
87
90
86
Preț de vânzare mediu (EUR/tonă)
1 086
826
984
1 132
Indice (2008 = 100)
100
76
91
104
Sursă: Eurostat și răspunsurile la chestionar verificate.
(123)
Exporturile totale de OAO realizate de industria din Uniune către țări terțe în conformitate cu statisticile Eurostat au scăzut cu 10% în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, prețul mediu a fost relativ ridicat și a crescut cu 2% în cursul perioadei examinate. Exporturile au reprezentat 17% din producția totală a UE și, ca atare, au ajutat industria din Uniune să realizeze economii de scară și să reducă costurile totale de producție. Prin urmare, se poate concluziona că activitatea de export a industriei din Uniune nu a putut fi una din cauzele posibile ale prejudiciului suferit.
(124)
Această imagine de ansamblu este reflectată de situația exporturilor către clienți neafiliați din țări terțe realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Acestea au scăzut cu 14% în cursul perioadei examinate, deși și în acest caz prețul de export per unitate a fost în mod constant mai mare (în medie cu 2 până la 12% în funcție de an) decât prețul în UE. Deoarece volumul exporturilor a fost de doar 3% din producția totală, acestea nu au putut contribui la prejudiciul suferit pe piața UE.
3.3. Importurile proprii efectuate de industria din Uniune din RPC
(125)
În timpul anchetei, s-a afirmat că reclamanții (prin intermediul societăților lor afiliate) au făcut importuri din produsul în cauză din RPC și că aceste importuri au constituit între 20 și 40% din totalul importurilor din RPC. Cu toate acestea, nu a fost furnizat niciun element de probă în sprijinul acestei afirmații. La anchetarea acestor afirmații, s-a constatat că numai aproximativ 10 000 de tone au fost importate în cursul perioadei de anchetă de către producătorii din Uniune, ceea ce a fost în mare parte în conformitate cu datele furnizate la deschiderea procedurii de către reclamant. S-a constat că aproximativ un volum similar, nedezvăluit în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, a fost importat de către societățile afiliate ale producătorilor din Uniune. Toate aceste importuri au însemnat doar circa 2-3% din totalul importurilor din RPC. În consecință, nu se poate concluziona că industria din Uniune a importat din RPC în asemenea cantități și urmând un model care (1) să le pună sub semnul întrebării statutul de producători din Uniune în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază sau (2) care să le aducă prejudicii. Prin urmare, argumentul este deocamdată respins.
3.4. Utilizarea captivă și vânzările captive
(126)
Unele părți interesate au afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de propriul angajament într-o activitate în aval de producere de materiale de construcție (de exemplu, panouri de tip sandwich, foi trapezoidale etc.) fie în mod direct, fie prin intermediul unor societăți afiliate din cadrul grupurilor. În special, s-a afirmat că industria din Uniune a oferit întreprinderilor sale din aval OAO la prețuri mai mici decât cel oferit societăților neafiliate, subvenționându-le astfel în cadrul grupului și permițându-le să își devanseze concurenții pe segmentul din aval.
(127)
Așa cum se arată în considerentele (101) - 0 de mai sus, valoarea medie a utilizării captive și a vânzărilor captive pe tonă a fost cu doar 2% mai mică decât prețul de vânzare către clienți neafiliați în cursul perioadei de anchetă. În plus, ancheta a arătat că utilizarea captivă și vânzările captive au fost, cel mai probabil, și ele afectate indirect de concurența neloială din partea importurilor care fac obiectul unui dumping. Într-adevăr, dacă ar fi existat vreun avantaj pentru întreprinderile din aval ale producătorilor din Uniune așa cum s-a susținut, s-ar fi văzut în evoluția acestui indicator de prejudiciu. Prin urmare, acest argument a fost deocamdată respins.
3.5. Criza economică
(128)
Criza economică și efectul său asupra sectorului construcțiilor, explică cel puțin parțial scăderea cererii și presiunea asupra prețurilor în timpul perioadei examinate. După cum s-a menționat mai sus, în 2009, consumul a scăzut cu 24%. Cu toate acestea, începând din 2010, piața a început să își revină și, până la sfârșitul perioadei de anchetă, consumul a crescut cu 20%.
(129)
Cu toate acestea, analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate a separat prăbușirea pieței din 2009 și recuperarea care a urmat între 2009 și perioada de anchetă. S-a demonstrat în mod clar în analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate că importurile din RPC au profitat pe deplin de redresarea consumului și, în plus, au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune, transformând astfel posibilitatea ca toți actorii de pe piață să aibă șanse egale să se relanseze după declin, într-o bătălie continuă pentru supraviețuire.
3.6. Supracapacitate structurală
(130)
Unele părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune, care cuprinde, în mare parte, producători de oțel integrați pe verticală nu a fost cauzat de importurile din RPC, ci de problemele structurale de la nivelul industriei siderurgice din UE, cum ar fi supracapacitatea. S-a susținut, de asemenea, că o consolidare a industriei siderurgice care a avut loc înainte de perioada examinată a condus la crearea unei capacități de producție excedentare și că eventualul prejudiciu suferit a fost o consecință a prea multe instalații de producție.
(131)
Într-adevăr, producția de OAO este mare consumatoare de capital, iar industria are costuri fixe relativ ridicate. Cu toate acestea, nu se poate concluziona că această consolidare a industriei siderurgice care a avut loc înainte de perioada examinată a condus la supracapacitate. Constatările arată că, după o mică creștere a capacității instalate în 2009, industria și-a redus capacitatea în 2010 și din nou în perioada de anchetă. Nivelul de capacitate în perioada de anchetă a fost mai scăzut decât consumul efectiv înregistrat în anul 2008, an care a precedat anul în care s-au făcut resimțite toate efectele crizei economice. Consumul în UE nu a revenit încă la nivelul din 2008.
(132)
În plus, rezultatele anchetei arată că efectul negativ al supracapacității poate fi atribuit numai într-o mică măsură producătorilor de OAO din UE. În primul rând, ancheta a arătat că industria din Uniune a luat categoric măsuri pentru a sprijini eficiența - cheltuielile generale și administrative au fost reduse semnificativ cu 34%, iar productivitatea a crescut cu 8% pe întreaga industrie și cu 6% pentru societățile incluse în eșantion. În al doilea rând, investițiile continue în liniile de producție și flexibilitatea utilizării acestora pentru producerea de alte produse au contribuit la realizarea economiei de scară și la reducerea costurilor fixe finale. Astfel, odată cu scăderea cu 18% a gradului de utilizare a capacității de producție a societăților incluse în eșantion pe parcursul perioadei examinate, costul mediu de producție a crescut cu numai 9%, și asta în condițiile în care includea și costurile cu materia primă. Prin urmare, nu se poate concluziona că supracapacitatea ar putea rupe legătura de cauzalitate. Acest argument este, prin urmare, deocamdată respins.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(133)
S-a demonstrat că există o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din RPC, în perioada examinată, mai ales între 2009 și perioada de anchetă. S-a constatat și că aceste importuri au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii, în special, în perioada de anchetă.
(134)
Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor din RPC la un preț scăzut, care fac obiectul unui dumping a coincis cu o evoluție negativă a situației economice a industriei din Uniune. Această situație s-a înrăutățit în perioada de anchetă, când industria din Uniune nu a reușit să recâștige cota de piață pierdută în pofida redresării consumului, iar rentabilitatea și alți indicatori financiari, cum ar fi fluxul de numerar și randamentul investițiilor au rămas la nivelul din 2010, iar ocuparea forței de muncă a atins nivelul cel mai scăzut.
(135)
Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu sunt de așa natură încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(136)
Pe baza analizei de mai sus, care a evidențiat și separat în mod adecvat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale exporturilor care au făcut obiectul dumpingului, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din RPC, au cauzat un prejudiciu semnificativ industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Observații preliminare
(137)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu era în interesul Uniunii să se adopte măsuri provizorii în acest caz special. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor intereselor implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului vizat.
2. Interesul industriei din Uniune
(138)
Industria din Uniune în ansamblul său este compusă din 22 de producători cunoscuți reprezentând toată producția de OAO a Uniunii potrivit Eurofer. Producătorii sunt stabiliți în diferite state membre ale Uniunii și angajează direct peste 5 400 de oameni în producția produsului în cauză.
(139)
Niciunul dintre producători nu s-a opus la deschiderea anchetei. Așa cum s-a arătat mai sus în indicatorii macroeconomici, întreaga industrie a UE s-a confruntat cu o deteriorare a situației sale și a fost afectată negativ de importurile care fac obiectul unui dumping.
(140)
Industria din Uniune a suferit un prejudiciu semnificativ cauzat de importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din RPC. Se reamintește că toți indicatorii de prejudiciu au prezentat o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate. În special, indicatorii de prejudiciu legați de performanța financiară a producătorilor din Uniune care au cooperat, cum ar fi rentabilitatea și randamentul investițiilor, au fost grav afectați. În absența unor măsuri, este foarte probabil ca deteriorarea situației economice a industriei din Uniune să se accentueze.
(141)
Este de așteptat ca instituirea unor taxe antidumping provizorii să restabilească condițiile comerciale echitabile pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să își alinieze prețurile la OAO, astfel încât să reflecte costurile diferitelor componente și condiții de piață. Este de așteptat, de asemenea, ca instituirea unor măsuri provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin parțial cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact pozitiv asupra rentabilității sale și a situației financiare generale.
(142)
Dacă nu se instituie măsuri, ar putea fi așteptate alte pierderi de cotă de piață, iar rentabilitatea industriei din Uniune s-ar deteriora. Acest lucru ar da naștere unei situații imposibil de susținut pe termen mediu și lung. De asemenea, este posibil ca unii producători individuali să fie nevoiți să își închidă instalațiile de producție, din cauza pierderilor semnificative înregistrate în cursul perioadei examinate. Având în vedere pierderile suportate și nivelul ridicat al investițiilor efectuate în producție, la începutul perioadei luate în considerare este de așteptat ca majoritatea producătorilor din Uniune să nu fie în măsură să își recupereze investițiile, dacă nu se instituie măsuri.
(143)
Prin urmare, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.
3. Interesul utilizatorilor și al importatorilor
(144)
După cum s-a menționat anterior în considerentul (9), cinci importatori și-au exprimat interesul, dar numai doi au răspuns la chestionar. Dintr-un total de aproximativ 100 de utilizatori enumerați în plângere, 19 și-au manifestat interesul față de procedură. Ulterior, zece societăți au furnizat răspunsuri la chestionar.
(145)
Cei mai activi utilizatori și importatori au făcut observații scrise comune și mai multe audieri au avut loc în cursul anchetei. Principalele lor argumente privind impunerea de măsuri sunt analizate în cele ce urmează.
3.1. Concurența pe piața UE
(146)
S-a avansat ideea că piața de OAO din UE nu a fost suficient de competitivă și că importurile din RPC au fost necesare pentru a oferi societăților care importă și utilizează OAO mai multă putere de negociere. În plus, s-a sugerat că industria din Uniune s-a angajat în acorduri de oligopol ca să poată controla piața. Ancheta, în etapa provizorie, nu a confirmat aceste acuzații. În plus, s-a constatat că producătorii din Uniune concurează pe aceleași piețe și adesea vând acelorași clienți sau societăților de construcții care aparțin unora dintre ei. Având în vedere că nu a fost furnizată nicio dovadă în afară de unele plângeri anecdotice cu privire la dificultăți în negocierea prețurilor și că, pe lângă cele cinci grupuri de producători din Uniune care au depus plângere, alți 11 producători de OAO își desfășoară activitatea în UE, dintre care unii sunt foarte importanți și, având în vedere varietatea celorlalte surse de import, acest argument nu pare justificat și este deocamdată respins.
3.2. Deficitul de aprovizionare
(147)
S-a afirmat, de asemenea, că instituirea de măsuri privind importurile din China ar crea o penurie de OAO pe piața UE. Cu toate acestea, având în vedere marea varietate a surselor de aprovizionare descrise mai sus, precum și capacitatea de producție liberă a industriei din Uniune, nu se consideră că ar putea exista o astfel de penurie. Prin urmare, argumentul este deocamdată respins.
3.3. Concluzie cu privire la interesul utilizatorilor și al importatorilor
(148)
Cei zece utilizatori care au cooperat au reprezentat 7% din totalul importurilor din China în timpul perioadei de anchetă. Ancheta a arătat că toți utilizatorii își păstrează diferitele surse de aprovizionare. În medie, achizițiile din China au reprezentat aproximativ 15% din totalul achizițiilor de produse din OAO; în plus, cele mai mari volume s-au dovedit a fi achiziționate de la producători din UE (73%), iar 12% au fost importate din alte țări terțe. Într-adevăr, deoarece produsul în cauză este foarte standardizat, importanța fidelizării clientului este mai degrabă relativă, atât utilizatorii, cât și importatorii putând foarte ușor să schimbe sursa de aprovizionare în ceea ce privește calitatea produsului.
(149)
Ancheta a arătat că toți utilizatorii care au cooperat, cu o singură excepție, au înregistrat profit în sectorul care utilizează produsul în cauză, iar rentabilitatea lor în cursul perioadei de anchetă a variat de la 1% la 13%, în funcție de societate. În plus, rentabilitatea acelor societăți nu a depins semnificativ de importurile produsului în cauză din RPC.
(150)
Pe baza răspunsurilor la chestionar primite din partea utilizatorilor, a fost estimat efectul probabil al măsurilor propuse. Astfel, chiar și în ipoteza puțin probabilă și pesimistă pentru utilizatorii care au cooperat, și anume că nicio creștere a prețurilor nu poate să se reflecte în prețul final și că ar fi obligați să importe din China la volumele anterioare, impactul taxei asupra costurilor lor de producție s-ar traduce într-o creștere cuprinsă între 1 și 5% și asupra rentabilității ar putea însemna o reducere de 1 până la 2,8 puncte procentuale pentru cea mai mare parte a importurilor și cu aproximativ 4 puncte procentuale pentru importurile sub taxa reziduală. Cu toate acestea, scenariul cel mai plauzibil este cel cu un impact mult mai mic decât acesta, deoarece importurile din China reprezintă doar o parte mică din activitatea comercială a utilizatorilor; se poate preconiza că majorarea costurilor în urma măsurilor antidumping se va reflecta destul de puțin în prețurile finale. Mai mult, dat fiind faptul că, pe lângă numeroșii producători din UE, sunt disponibile surse semnificative de importuri alternative, care nu fac obiectul măsurilor, de exemplu India și Coreea de Sud, se estimează că prețurile de pe piață, după instituirea de măsuri, vor lua în considerare și acești factori.
(151)
Cei doi importatori care au cooperat au reprezentat aproximativ 6% din importurile totale din China în timpul perioadei de anchetă, valoarea exactă nefiind dezvăluită în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază. La fel ca în cazul utilizatorilor, și importatorii și-au păstrat diferite surse de aprovizionare în afară de RPC. În plus, s-a stabilit că rentabilitatea importatorilor ar putea fi mai afectată de măsuri decât cea a utilizatorilor, dacă ar fi să-și mențină tiparul de import practicat în cursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, în practică, importatorii, ca toți comercianții, au tendința să fie și mai flexibili decât utilizatorii și este foarte probabil ca aceștia să fie primii care apelează la surse alternative de aprovizionare.
(152)
Ar trebui să se ia în considerare în acest context și că o parte din beneficiile utilizatorilor și importatorilor în urma importurilor din China este generată efectiv și făcută posibilă de discriminarea prin prețuri neloiale practicată de exportatorii chinezi și nu de un avantaj concurențial firesc. Prin urmare, restabilirea unor condiții de concurență echitabile pe piața UE prin corectarea denaturării comerțului cauzată de importurile care fac obiectul unui dumping va permite de fapt pieței de OAO să revină la o dinamică și la o evoluție a prețului sănătoasă, bazată pe economia de piață, nedezavantajând alți actori (utilizatori, producători, consumatori finali) care nu pot beneficia imediat de pe urma importurilor care fac obiectul unui dumping.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(153)
Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de produs în cauză originar din RPC.
G. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(154)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
(155)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(156)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze un profit înainte de impozitare, profit pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzările de produs similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi obținut în absența unor importuri care fac obiectul unui dumping ar trebui să aibă la bază datele din anul 2008, an în care importurile din China au fost mai puțin prezente pe piața Uniunii. Astfel, se consideră că o marjă de profit de 6,7% din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar putea atinge în absența dumpingului prejudiciabil.
(157)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Acest preț neprejudiciabil a fost obținut adăugând la costul de producție marja de profit de 6,7% menționată anterior.
(158)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC, ajustat în mod corespunzător la costurile de import și la taxele vamale, cu prețul neprejudiciabil practicat de industria din Uniune pe piața Uniunii, în perioada de anchetă. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procentaj din valoarea CIF medie de import a tipurilor comparate.
2. Măsuri provizorii
(159)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.
(160)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Astfel, aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă în cazul „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare din RPC și fabricate de societăți, și anume de persoanele juridice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(161)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (7) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, eventualele modificări ale activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(162)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul perioadei de anchetă.
(163)
Pe baza celor de mai sus, marjele de dumping și de prejudiciu stabilite și nivelurile provizorii ale taxei sunt următoarele:
Societate
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Taxa provizorie
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd și Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6%
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd and Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) și Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4%
55,3 %
55,3 %
Union Steel China și Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2%
13,2 %
13,2 %
Alte societăți cooperante
61,1%
42,5 %
42,5 %
Toate celelalte societăți
77,9%
57,8 %
57,8%
H. DISPOZIȚIE FINALĂ
(164)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. De asemenea, ar trebui precizat că, în ceea ce privește instituirea de taxe în sensul prezentului regulament, constatările sunt provizorii și ar putea fi reexaminate în scopul instituirii unor măsuri definitive.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică, și anume produse laminate plate din oțeluri nealiate și aliate (cu excepția oțelului inoxidabil) care sunt vopsite, lăcuite sau acoperite cu materiale plastice, cel puțin pe o parte, cu excepția așa-numitelor panouri de tip sandwich precum cele utilizate pentru aplicații în construcții și alcătuite din două foi metalice exterioare cu un miez stabilizator din material izolant amplasat între acestea și excluzând produsele cu acoperire finală pe bază de praf de zinc (vopsea cu conținut ridicat de zinc care reprezintă 70% sau mai mult din greutate), încadrate în prezent la codurile NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (codurile TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 și 7226997091), originare din Republica Populară Chineză.
2. Nivelul taxei antidumping provizorii care se aplică la prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire se stabilește pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de către societățile enumerate mai jos după cum urmează:
Societate
Taxa vamală
Cod adițional TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5%
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5%
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5%
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5%
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5%
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5%
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5%
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5%
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5%
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5%
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5%
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5%
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5%
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5%
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5%
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5%
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5%
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5%
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5%
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5%
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5%
B334
Toate celelalte societăți
57,8%
B999
3. Aplicarea taxelor antidumping provizorii specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, la autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.
4. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
5. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
1. Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
2. În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2012.