PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 372/2013
ze dne 22. dubna 2013,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 1008/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V červenci 2005 Rada nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí 7,6 % a 46,7 %.
(2)
Na základě prozatímního přezkumu zaměřeného na definici výrobku Rada v červenci 2008 v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) objasnila definici výrobku v původním šetření.
(3)
Na základě šetření zaměřeného proti obcházení předpisů Rada v červnu 2009 nařízením (ES) č. 499/2009 (4) rozšířila konečné antidumpingové clo uplatňované na „všechny ostatní společnosti“, které bylo nařízením (ES) č. 1174/2005 uloženo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska bez ohledu na to, zda jsou deklarovány jako pocházející z Thajska či nikoli.
(4)
V říjnu 2011 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011 (5) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Rozšířené clo uvedené v 3. bodě odůvodnění bylo rovněž potvrzeno prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011.
2. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
V průběhu přezkumu před pozbytím platnosti Evropská komise (dále jen „Komise“) zjistila, že od zavedení opatření došlo na trhu Unie ke změnám týkajícím se hospodářské soutěže. Čínský vyvážející výrobce s nejnižší celní sazbou, jemuž bylo v původním šetření uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, skutečně téměř ovládl velkou částí unijního trhu a výrazně zvýšil svůj podíl na dovozu do Unie. Ve světle důkazů prima facie o narušení ocelářského trhu v ČLR Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o původně přiznaném zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto kontextu se mělo za to, že došlo ke změnám podmínek, na nichž se zakládala stávající opatření, a zdálo se, že jsou tyto změny trvalé povahy.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 14. února 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (6) („oznámení o zahájení“) zahájila z moci úřední v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu ve vztahu k čínským vyvážejícím výrobcům.
3. Období přezkumného šetření
(7)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
4. Dotčené strany
(8)
O zahájení částečného prozatímního přezkumu Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, orgány ČLR a výrobní odvětví Unie. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na potenciálně vysoký počet vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo v souladu s článkem 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda se má použít metoda vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Ke spolupráci se přihlásili dva vyvážející výrobci a osm dovozců, kteří nebyli ve spojení. V případě vyvážejících výrobců ani dovozců, kteří nebyli ve spojení, výběr vzorku tudíž nebyl nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky a formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství všem stranám, o kterých bylo známo, že se jich věc týká, a těm, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Komise obdržela odpovědi od jednoho čínského vyvážejícího výrobce, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (dále jen „Noblelift“), a od tří dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(12)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. Inspekční návštěva se uskutečnila v prostorách Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing, ČLR.
(13)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce v prostorách následujícího výrobce v Brazílii, která byla použita jako srovnatelná země:
-
Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (dále jen „Paletrans“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, stejně tak jako výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu srovnatelné země, Brazílie, a jako výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci z Unie, mají stejné základní fyzikální a technické parametry i stejné použití.
(16)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Zacházení jako v tržním hospodářství
(17)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingových šetření dovozu pocházejícího z ČLR určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud se prokáže, že při výrobě nebo prodeji daného obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(18)
Noblelift požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách zaslal vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Komise vyhledala všechny informace, které považovala za potřebné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčené společnosti.
(20)
Šetřením se zjistilo, že ceny, které Noblelift v období přezkumného šetření platil za čínskou za tepla válcovanou uhlíkovou ocel, která je hlavní surovinou představující přibližně 25 % nákladů na konečný výrobek, byly ve stejném období přibližně o 24 % až 31 % nižší než mezinárodní ceny a byly významnou měrou zkresleny. Mezinárodní ceny byly stanoveny na základě statistik pro trhy Unie a Severní Ameriky zveřejněných agenturou Steel Business Briefing (7) a na základě dovozních cen z databáze Comext. Na tomto základě bylo zjištěno, že čínské ceny oceli zjevně neodpovídaly tržním hodnotám. Navíc zde existuje zavedená praxe státních zásahů do trhu se surovinami. Dvanáctý čínský pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví železa a oceli obsahuje řadu opatření, z nichž vyplývá, že kvůli kontrole čínské vlády nad firmami nemohou ocelářské společnosti jednat jinak, než v souladu s nařízeními čínské vlády. Dospělo se proto k závěru, že Noblelift nesplňuje podmínky prvního kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
V rozpočtovém roce 2010 navíc společnost ve spojení poskytla společnosti Noblelift bankovní záruku na dva úvěry, které představovaly značnou část celkových aktiv společnosti ve spojení a společnosti Noblelift. Tyto záruky nebyly vykázány ani ve finančním prohlášení společnosti Noblelift, ani v účtech společnosti ve spojení. Toto není v souladu se standardem IAS 24 (Zveřejnění stran ve spojení) a auditor neměl k této praktice žádné výhrady. Uvedení transakcí stran ve spojení ve finančním prohlášení je důležité, jelikož poukazuje na možné dopady na finanční postavení společnosti. Neuvedení významných závazků, jako například dotčených záruk, v tomto případě brání náležitému posouzení činnosti společnosti, a to zejména z hlediska možných rizik a příležitostí. Dospělo se proto k závěru, že účetní záznamy společnosti nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy řádně auditovaný, a nesplňují proto požadavky druhého kritéria.
(22)
Noblelift navíc obdržel státní podporu ve formě preferenční daně z příjmu a příspěvků, což narušuje finanční situaci firmy a nesplňuje tedy požadavky třetího kritéria.
(23)
Dotčený vyvážející výrobce a výrobní odvětví Unie dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním.
(24)
Noblelift si na základě zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství vyžádal více podrobností ohledně výpočtu mezinárodní tržní ceny oceli. Společnost tvrdila, že zkreslení cen surovin by se mělo řešit úpravou běžné hodnoty při výpočtu dumpingu, nikoliv odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství. Ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení však jasně požaduje, aby se „náklady nejdůležitějších vstupů zakládaly na tržní hodnotě“. Úpravou při výpočtu dumpingu ke zohlednění zkreslených nákladů na vstupy by proto ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. c) do značné míry pozbylo významu. Tyto připomínky proto nemohly změnit výše uvedená zjištění.
(25)
Po zveřejnění konečných zjištění společnost Noblelift zopakovala své argumenty. Nejprve uvedla, že Komise nesdělila podrobnosti, tj. všechny údaje, které byly použity pro výpočet rozdílů v cenách surovin.
(26)
V této souvislosti se především podotýká, že Komise zdroje dat pro srovnávání cen oceli při několika příležitostech uvedla. Komise zopakovala vysvětlení poskytnutá během předchozích jednání, že ceny vycházející z údajů agentury Steel Business Briefing jsou chráněny autorským právem, neboť tato služba je dostupná formou předplatného. Komise proto nemůže ze zákonných důvodů tyto údaje zveřejňovat přímo, daná databáze je však dostupná a po uhrazení příslušného poplatku přístupná. Nicméně aby byla zajištěna rovnováha mezi ochranou práva k duševnímu vlastnictví a ochranou práva na obhajobu, použité údaje byly ověřeny úředníkem pro slyšení z generálního ředitelství pro obchod, který výpočet cenového rozdílu potvrdil a výsledky svého ověření sdělil firmě Noblelift.
(27)
Dále je třeba uvést, že agentura Steel Business Briefing přesně popisuje použitou metodologii (rozměry, tloušťku, šířku, místo v přepravě). Tyto parametry jsou obecné a slouží jako návod, který zároveň odkazuje na podrobnost údajů použitých při srovnání cen surovin, jehož cílem je zjistit, zda se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Pro referenci Komise použila ceny v Evropě a v Severní Americe.
(28)
Společnost Noblelift dále uvedla, že při původním šetření nebyly rozdíly mezi cenami oceli na domácím trhu v ČLR a mezinárodními cenami oceli považovány za faktor bránící společnosti splnit podmínky prvního kritéria zacházení jako v tržním hospodářství. Jak uvádí 22. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 128/2005 (8) ze dne 27. ledna 2005, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření: „Pro všechny čtyři společnosti bylo celkově prokázáno (…) že náklady a ceny odrážely tržní hodnoty.“ Původní šetření skutečně neprokázalo podstatné rozdíly v cenách surovin získávaných z místních zdrojů v ČLR a surovin nakoupených za mezinárodní ceny. Toto zjištění však nemůže orgánům zabránit v tom, aby v případě, že dojde ke změně okolností a vzniku cenových rozdílů, tyto rozdíly odhalily při pozdějším šetření. Jak uvádí 76. bod odůvodnění níže, okolnosti se mezi lety 2004 (datum původního šetření) a 2011 (období šetření v rámci tohoto přezkumu), tj. v průběhu sedmi let, podstatně změnily. V tomto ohledu, a zejména při šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2010, byly získány důkazy prima facie dokládající zkreslení cen na trhu s ocelí v ČLR způsobené státními zásahy. Toto byl také jeden z důvodů, proč došlo z moci úřední k zahájení současného přezkumu, a tento důvod se v současném šetření skutečně potvrdil (viz 20. bod odůvodnění).
(29)
Společnost Noblelift dále zopakovala své připomínky týkající se nezávažných dopadů úvěrových záruk a zanedbatelného vlivu státní podpory. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je jasný a neodkazuje na podstatný vliv na finanční výsledky („společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ke všem účelům“). V každém případě, jak uvádí 21. bod odůvodnění výše, neuvedení významných závazků, jako například dotčených úvěrových záruk, v tomto případě brání náležitému posouzení činnosti společnosti, a to zejména z hlediska možných rizik a příležitostí. Co se týká státní podpory, Komise dotčené straně již v průběhu šetření odpověděla, že tato podpora přesahuje částku 10 milionů CNY. Tyto námitky proto nebylo možné přijmout.
(30)
Na závěr společnost Noblelift uvedla, že šetření mělo skončit, jelikož došlo k porušení tříměsíční lhůty, v rámci které musí být podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení rozhodnuto o udělení zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto ohledu se odkazuje na změnu zavedenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1168/2012 ze dne 12. prosince 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství a jejím zpětným účinkem. (9) Dále je třeba uvést, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo přijato ve lhůtě delší než tři měsíce od začátku šetření kvůli procedurálním aspektům a časovým omezením šetření. Z důvodu složitosti otázek, které při posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyvstaly, se ukázalo, že tříměsíční lhůta byla skutečně téměř nesplnitelná. Je však třeba poznamenat, že doba rozhodnutí neměla na výsledek vliv.
(31)
Vyvozuje se proto závěr, že připomínky uvádějící důvody pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství nejsou oprávněné.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení bylo stanoveno, že společnosti Noblelift zacházení jako v tržním hospodářství nebude uděleno.
b) Běžná hodnota
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě zemí bez tržního hospodářství a, pokud nelze zacházení jako v tržním hospodářství udělit, také v případě transformujících se zemí běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie.
(35)
Dva vyvážející výrobci a jeden dovozce proti tomu, aby byla Brazílie použita jako srovnatelná země, vznesli výhrady. Jako argumenty proti výběru Brazílie bylo uvedeno, že na brazilském trhu s ručními paletovými vozíky je v důsledku malého počtu domácích výrobců nízká úroveň konkurence a prodejní ceny, zisky a výrobní náklady v Brazílii jsou tak zkresleny. Dotčení vyvážející výrobci navrhli jako vhodnou srovnatelnou zemi Indii, Malajsii nebo Tchaj-wan.
(36)
Na základě těchto připomínek Komise kontaktovala 38 indických výrobců, tři tchajwanské výrobce, dva malajsijské výrobce a dva brazilské výrobce, o nichž je známo, že vyrábí ruční paletové vozíky, a zaslala jim příslušný dotazník. Spolupráci se podařilo navázat jen s jedním výrobcem v Brazílii: Paletrans.
(37)
Po zveřejnění konečných zjištění a návrhu Komise strany znovu zopakovaly své připomínky, že Brazílie není kvůli chybějící konkurenci na brazilském trhu vhodnou volbou srovnatelné země. Strany uvedly, že výrobce ze spolupracující srovnatelné země má na brazilském trhu monopolní postavení umocněné vysokým dovozním clem. Další připomínky se týkaly nedostatků v odpovědích nedůvěrné povahy poskytnutých výrobcem ze srovnatelné země. A konečně bylo uváděno, že by měly být provedeny úpravy, které by zohledňovaly rozdíly mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v dotčené zemi.
(38)
Pokud jde o vhodnost Brazílie jako srovnatelné země, je nutné upozornit na to, že skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi je hlavním výrobcem na brazilském trhu neznamená, že na tomto trhu existuje monopol. Konkurenci zde představují alespoň dva místní výrobci a nezanedbatelný dovoz a zjistilo se, že míra zisku výrobce ve srovnatelné zemi je v souladu s otevřeným trhem.
(39)
Jak uvádí 36. bod odůvodnění výše, po výhradách proti použití Brazílie jako srovnatelné země vznesených v počátečním stádiu řízení, Komise kontaktovala 45 výrobců ve čtyřech různých zemích, včetně společností navržených společností Noblelift. Navzdory opakovaným kontaktům s těmito společnostmi prostřednictvím telefonu a emailu požadované informace poskytl a při šetření spolupracoval pouze jeden brazilský výrobce.
(40)
S ohledem na tvrzení o údajných nedostatcích je třeba uvést, že při šetření spolupracoval pouze jeden výrobce ve srovnatelné zemi. Tato situace není neobvyklá, ale při zveřejňování údajů způsobuje problémy. Vzhledem k častým obtížím při navazování spolupráce s výrobci ve srovnatelné zemi musí Komise zaručit vysokou úroveň ochrany důvěrných informací. V tomto případě došlo při předložení informací, které nejsou důvěrné, ke vzniku jistých nedorozumění týkajících se údajných nedostatků, ty však byly s dotčenými stranami vyjasněny. Jedna strana konkrétně uvedla, že nedostatky v odpovědi výrobce ze srovnatelné země by měly vyřadit Brazílii jako srovnatelnou zemi a vzhledem k tomu, že Komise není schopna stanovit běžnou hodnotu, by mělo být šetření zastaveno. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že během současného šetření měla Komise všechny potřebné informace nutné pro výpočet dumpingu.
(41)
Stížnosti ohledně vhodnosti Brazílie jako srovnatelné země tedy nebylo možné přijmout.
(42)
S ohledem na požadavky na úpravy je třeba uvést, že úroveň rozdílů v obchodu mezi brazilským výrobcem a čínským vyvážejícím výrobcem byla zohledněna prostřednictvím úpravy úrovně obchodu (viz 59. bod odůvodnění níže).
(43)
Na závěr jedna strana uvedla, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajně rušivý vliv 14 % dovozního cla ve srovnatelné zemi. Vzhledem k tomu, že mezi dovozním clem jako takovým a úrovní cen na domácím trhu neexistuje spojitost, tuto námitku nezle přijmout.
(44)
Jelikož dostatečnou konkurenci v Brazílii představují alespoň dva místní výrobci a nezanedbatelný dovoz, lze ji považovat za vhodnou srovnatelnou zemi.
(45)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl v případě firmy Paletrans tuzemský prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. V tomto ohledu bylo zjištěno, že celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu vývozního prodeje společnosti Noblelift do Unie.
(46)
Komise následně zkoumala, zda společnost Paletrans na domácím trhu prodává obdobné výrobky, které by z hlediska funkcí a použitých materiálů byly dostatečně srovnatelné s typy prodávanými společností Noblelift na vývoz do Unie. Šetření zjistilo, že řada typů, které Paletrans prodává na domácím trhu, je dostatečně srovnatelná s typy vyváženými společností Noblelift do Unie.
(47)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda je možné domácí prodej každého srovnatelného typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto přezkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(48)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tak tomu bylo v případě všech srovnatelných typů a běžná hodnota byla vypočtena jako vážený průměr cen všech tuzemských prodejů daného druhu realizovaných během období přezkumného šetření.
(49)
Pro nesrovnatelné typy je možné běžnou hodnotu určit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tedy tím, že se k případně upraveným výrobním nákladům připočte přiměřená částka za domácí prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí na domácím trhu. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny na základě skutečných údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, pocházejících od výrobce ve srovnatelné zemi. Je nutno uvést, že takto určená cena byla předmětem úprav uvedených v 59. bodě odůvodnění, především s cílem zohlednit rozdíly v obchodní úrovni mezi vývozem společnosti Noblelift a domácím prodejem výrobce ze srovnatelné země.
(50)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce uvedl, že Komise provedla výpočet dumpingu na základě „neúplných kontrolních čísel výrobků“ a neposkytla žádná vysvětlení ohledně parametrů použitých pro porovnání.
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen všech vývozních obchodů, pokud ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak.
(52)
S ohledem na spravedlivé srovnání je nutno uvést, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
(53)
Komise shromáždila informace týkající se řady parametrů (materiál podvozku, nátěr podvozku, nosnost, druh hydraulického systému, pracovní délka, vidlice, rozchod vidlic, materiál ovládací rukojeti, materiál nosného kola, druh nosného kola, druh brzd), ale aby bylo možné vzít v úvahu všechny vývozní transakce, bylo považováno za rozumné a proveditelné v tomto případě vycházet při srovnání z parametrů představujících nejvhodnější vlastnosti (materiál podvozku, nátěr podvozku, materiál ovládací rukojeti, materiál nosného kola, druh nosného kola).
(54)
V zájmu spravedlivého srovnání a vyšší shody bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech. Je nutno zdůraznit, že Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří v porovnání s jinými lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné výrobky a ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej. Ačkoli bylo uznáno, že na cenu mají vliv i jiné parametry, pokládalo se za vhodnější, aby byly výpočty založeny na pěti nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody.
(55)
Co se týká procesních aspektů srovnání, je třeba uvést, že vyvážející výrobce měl naprosto dostatečnou příležitost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v tomto případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly opakovaně zveřejněny.
(56)
V důsledku toho musely být výše uvedené námitky zamítnuty.
c) Vývozní cena
(57)
Veškerý prodej na vývoz čínského vyvážejícího výrobce do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
(58)
Jedna strana namítla, že do výpočtu by měl být zahrnut i vývozní prodej podvozků a hydraulik. Tato námitka byla přijata.
d) Srovnání
(59)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům mezi činiteli, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly tam, kde to bylo možné a oprávněné, provedeny náležité úpravy rozdílů v úrovni obchodu (odhadované cenové rozdíly při prodeji různým druhům zákazníků na domácím trhu srovnatelné země), v dopravě (sestávající z nákladů na vnitrozemskou nákladní dopravu ve vyvážející zemi a na námořní dopravu použitou k přepravě do Unie), v pojištění (náklady na pojištění námořní přepravy), v manipulaci a nakládání a ve vedlejších nákladech, provizích (za prodej na vývoz), bankovních poplatcích (za prodej na vývoz), nákladech na poskytnutí úvěru (založených na dohodnutých platebních podmínkách a na převládajících úrokových sazbách) a v nákladech na balení (cena použitého balicího materiálu).
(60)
Na základě námitky jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné tloušťky oceli používané výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v dotčené zemi a běžná hodnota byla upravena tak, jak se považovalo za vhodné. Tyto úpravy vycházely z rozdílu tloušťky v poměru k tomu, nakolik se ocel podílí na ceně obdobného výrobku prodávaného v Brazílii výrobcem srovnatelné země. Toto vedlo ke změně dumpingového rozpětí (viz 73. bod odůvodnění níže). Po dodatečném zveřejnění, které vyzývalo zainteresované strany k podávání připomínek k úpravě tloušťky oceli, jedna strana pro absenci věcných podkladů úpravu zpochybnila. Uvedla rovněž, že nedůvěrná podání vyvážejícího výrobce usilující o změnu měla nedostatky, čímž porušila právo jiných stran na obhajobu. Komise ověřila údaje ve spisu, na němž byla založena úprava tloušťky oceli, a potvrdila, že úprava byla oprávněná.
(61)
Jediný spolupracující vývozce přednesl požadavky na několik dalších úprav s ohledem na rozdíly ve výkonnosti a produktivitě, přičemž zejména tvrdil, že výrobce ve srovnatelné zemi je méně výkonný (má menší výkon na pracovníka) a má větší spotřebu surovin na jednotku.
(62)
Úvodem je třeba uvést, že ačkoliv mezi společnostmi mohou existovat rozdíly ve výkonnosti a produktivitě, hlavní zásadou je zajistit porovnatelnost mezi vývozními cenami a běžnou hodnotou, což nevyžaduje, aby byly okolnosti v případě výrobce ve srovnatelné zemi a vyvážejícího výrobce v zemi bez tržního hospodářství zcela v souladu. Ospravedlněny jsou ve skutečnosti pouze úpravy rozdílů ve faktorech, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v zemi bez tržního hospodářství.
(63)
Je nicméně třeba uvést, že šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by naznačovaly, že výrobní proces výrobce ve srovnatelné zemi není dostatečně výkonný.
(64)
Pokud jde o nákladové faktory (např. produktivitu), tyto by se neměly vydělovat a posuzovat individuálně. K posouzení toho, zda jsou výhody ve vztahu k jednomu nákladovému faktoru (např. produktivitě) případně kompenzovány nevýhodami v jiných faktorech, by bylo zapotřebí spíše komplexní analýzy. Nižší využití pracovních sil je totiž ve skutečnosti často způsobeno vyšší mírou automatizace, což vede k vyšším nákladům v jiných oblastech (odpisy, kapitál, financování, výrobní režijní náklady). Pouze komplexní analýza by mohla odhalit všechny rozdíly v nákladových faktorech a prokázat, zda jsou ovlivněny ceny a cenová srovnatelnost, a odůvodnit tak úpravu. Tyto požadavky tudíž nelze přijmout.
(65)
Kromě toho, co již bylo výše uvedeno, požadavky na úpravy rozdílu energie na jednotku, odpisů na jednotku a rozdílu ve výrobních režijních nákladech byly nepodložené. Zejména ve vztahu k energetické účinnosti nebylo vysvětleno, kvůli jakým prvkům výrobního procesu je brazilský výrobce v porovnání s jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem neefektivní. Výše úpravy byla založena na poměru rozdílu nákladů na jednotku pracovní síly (založené na rozdílu v produktivitě) spojených s podílem nákladů na pracovní sílu na celkových nákladech. Souvislost mezi tímto poměrem a energetickou účinností a odpisy a rozdíly ve výrobních režijních nákladech nebyla vysvětlena a nebyla srozumitelná. Tyto požadavky se tedy zamítají.
(66)
Jedna strana rovněž požadovala, aby byly provedeny úpravy parametrů, mimo jiné nosnosti a vidlice. V tomto ohledu se odkazuje na připomínky k parametrům pro srovnání (viz 50. bod odůvodnění výše), kde se uvádí, že aby byla zajištěna nejvyšší úroveň shody, je srovnání založeno na nejdůležitějších parametrech. V každém případě tato tvrzení nebyla doložena.
(67)
Dále byla požadována úprava zohledňující skutečnost, že vyvážející výrobce používá patentovanou technologii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Vyvážející výrobce tuto úpravu především nevyčíslil. Jedinou předloženou informací byl dokument, o kterém bylo uvedeno, že se jedná o patent. V pozdějším podání byla úprava částečně kvantifikovaná, avšak bez podpůrných důkazů. Z tohoto důvodu nebylo možné tento požadavek přijmout.
(68)
Požadavek na úpravu rozdílu v účinnosti při použití surovin byl pokryt úpravou tloušťky oceli (viz 60. bod odůvodnění výše), jelikož rozdílná tloušťka oceli může vést k celkově nižší spotřebě oceli.
(69)
Na závěr vyvážející výrobce uvedl, že prodává prostřednictvím jiných distribučních kanálů, zejména neznačkové výrobky prostřednictvím výrobců původního zařízení (dále jen „OEM“), než výrobce ve srovnatelné zemi. Byl proto vznesen požadavek na úpravu zohledňující tento rozdíl. Jak je uvedeno výše (59. bod odůvodnění), byla provedena úprava úrovně obchodu. Tato úprava se zakládala na předpokládaných cenových rozdílech při prodeji různým druhům zákazníků, včetně prodejů OEM, na domácím trhu srovnatelné země. Z důvodu důvěrné povahy údajů nelze rozsah těchto úprav zveřejnit, jelikož by došlo k odhalení běžné hodnoty založené na údajích poskytnutých jediným výrobcem ze srovnatelné země. Dospělo se tudíž k závěru, že rozdíly, kvůli nimž byly požadovány úpravy, byly již zohledněny.
(70)
Je nicméně třeba uvést, že vyvážející výrobce požadované změny nekvantifikoval. Pouze uvedl, že úprava provedená v jiném řízení dosáhla výše 40 %. Úprava provedená v jiném řízení (a tedy specifická pro konkrétní okolnosti onoho řízení) nemůže sama o sobě sloužit jako měřítko pro úpravy v tomto případě.
(71)
Po dodatečném zveřejnění informací (obsahujících výzvu k podávání připomínek k úpravě tloušťky oceli) vyvážející výrobce přednesl dodatečné požadavky na úpravy (nesouvisející s úpravou o tloušťku oceli): úpravy zohledňující povrchové úpravy, manipulaci a ceny oceli v Brazílii.
(72)
Především je třeba uvést, že požadavky byly doručeny po lhůtě pro podání připomínek a byly tak formálně nepřípustné. V každém případě tato tvrzení nebyla ani kvantifikovaná, ani doložená. Společnost své připomínky nedoložila důkazy, ani nevysvětlila, jak byl nebo jak by měl být rozsah různých úprav vypočítán.
e) Dumpingové rozpětí
(73)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle druhu výrobku a váženého průměru vývozní ceny dotčeného výrobku. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranicích Unie před proclením je 70,8 %.
(74)
Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce v původním šetření kromě společnosti Noblelift se pohybovalo mezi 28,5 % a 46,7 %. Vzhledem k tomu, že při tomto přezkumu společnost Noblelift spolupracovala, a jelikož převážná většina čínského vývozu pochází od společnosti Noblelift, lze míru této spolupráce považovat za vysokou, zrevidovala Komise celostátní dumpingové rozpětí i pro všechny ostatní vývozce. Následkem toho by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na stejné úrovni jako pro Noblelift, tj. 70,8 %.
(75)
Jedna strana uvedla, že celostátní clo by se nemělo rovnat dumpingovému rozpětí jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jelikož neexistují důkazy dokládající, že převážná většina dovozu pocházela od tohoto jediného spolupracujícího vývozce. V tomto ohledu bylo potvrzeno, že dle statistických údajů převážná většina dovozu z ČLR pochází od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(76)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(77)
Původní šetření v tomto ohledu neprokázalo podstatné rozdíly v cenách surovin získávaných čínskými vyvážejícími výrobci (včetně společnosti Noblelift) z místních zdrojů v ČLR a surovin zakoupených za mezinárodní ceny. Okolnosti se mezi lety 2004 (datum původního šetření) a 2011 (období přezkumného šetření), kdy byly ceny za tepla válcované oceli, hlavní suroviny, o 24 % až 31 % nižší než mezinárodní ceny, podstatně změnily. Tyto ceny v důsledku zkreslení cen na trhu s ocelí v ČLR (viz 20. bod odůvodnění výše) neodpovídaly tržním hodnotám. Čínský trh s ocelí se během těchto sedmi let skutečně podstatně změnil a ČLR se změnila z čistě dovozní země oceli na významného výrobce a světového vývozce; tuto skutečnost lze důvodně považovat za změnu trvalé povahy.
(78)
Čínské high-tech společnosti včetně společnosti Noblelift jsou navíc od roku 2008 příjemci státní podpory ve formě preferenční daně z příjmu (15 %). Během období původního šetření byla na společnosti uvalena základní sazba 25 %. Tato změna okolností může být proto důvodně považována za změnu trvalé povahy.
(79)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(80)
S ohledem na výsledky tohoto přezkumného šetření a vzhledem k tomu, že nové dumpingové rozpětí 70,8 % je nižší než úroveň odstranění újmy stanovená v původním šetření (viz 120. a 123. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 128/2005), považuje se za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku od společnosti Noblelift i od ostatních vyvážejících výrobců na 70,8 %.
(81)
Jedna strana uvedla, že nově stanovené dumpingové rozpětí by nemělo být srovnáváno s úrovní odstranění újmy stanovenou při původním šetření. Úroveň odstranění újmy by spíše měla být stanovena při každém šetření, a to i v případě částečného přezkumu omezeného na dumping. Dle této strany představuje stávající způsob, kdy se nehodnotí újma, porušení pravidla nižšího cla. Strana rovněž tvrdila, že měl být zahájen plný prozatímní přezkum.
(82)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vzhledem k tomu, že Komise zahájila částečný prozatímní přezkum omezený na dumping, újma nemohla být v tomto rámci zhodnocena. Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení může Komise z vlastního podnětu nutnost zachování opatření v podložených případech přezkoumat. Komise tedy nemá povinnost zahájit prozatímní přezkum z moci úřední, který by se vztahoval na dumping i újmu, a který by měl být v každém případě podložený. V tomto případě byly informace a důkazy, které měla Komise k dispozici, dostačující pro zahájení prozatímního přezkumu omezeného na dumping. Navíc kdyby měla být újma vždy posuzována v rámci prozatímních přezkumů, možnost částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping stanovená čl. 11 odst. 3 základního nařízení by ztratila svůj význam. Tvrzení je proto nutno odmítnout. Je nicméně třeba připomenout, že dotčená zúčastněná strana má možnost v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení požadovat prozatímní přezkum újmy.
(83)
Pravidlo nižšího cla bylo plně zohledněno a nově stanovené dumpingové rozpětí bylo skutečně porovnáno s úrovní odstranění újmy stanovenou v původním šetření (nejnovější zjištění o újmě).
(84)
Jedna strana uvedla, že v tomto případě by byla vhodnější minimální dovozní cena. Případně by mělo být uloženo pevně stanovené clo.
(85)
V tomto ohledu je třeba uvést, že pro produkty, které se nabízejí v široké škále druhů a za různé ceny, které se dále neustále mění a zdokonalují, není vhodné stanovit ani minimální dovozní cenu, ani pevně stanovené clo. Velké množství celních sazeb by se velmi obtížně spravovalo. Dalším omezením ve stávajícím případě je skutečnost, že minimální dovozní ceny by musely být založeny na běžné hodnotě (jelikož clo je založeno na dumpingu), která se zakládá na důvěrných informacích jedné společnosti na trhu srovnatelné země. Tyto požadavky se tedy zamítají.
(86)
Vyvážející výrobce v rámci zákonných lhůt projevil zájem jednat. Žádná formální nabídka však nebyla učiněna, a Komise proto nebyla schopna se tímto dále zabývat.
(87)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí změnit celní sazby uplatňované na vyvážející výrobce, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(88)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy.
(89)
Podle čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 se 70,8 % antidumpingové clo, uložené tímto nařízením „všem ostatním společnostem“, vztahuje na ruční paletové vozíky a jejich základní díly, definované v čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011, zasílané z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
(%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
70,8
A603
Všechny ostatní společnosti
70,8
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 22. dubna 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 372/2013 AL CONSILIULUI
din 22 aprilie 2013
de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (3), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Anchete anterioare și măsuri antidumping existente
(1)
În iulie 2005, prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de transpalete manuale și de componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză („RPC”). Măsurile au constat într-o taxă antidumping ad valorem cuprinsă între 7,6 % și 46,7 %.
(2)
În iulie 2008, în urma unei reexaminări intermediare a definiției produsului, Consiliul a clarificat, prin Regulamentul (CE) nr. 684/2008 (3), definiția produsului din ancheta inițială.
(3)
În iunie 2009, în urma unei anchete privind circumvenția măsurilor antidumping, Consiliul a extins, prin Regulamentul (CE) nr. 499/2009 (4), taxa antidumping definitivă aplicabilă pentru „toate celelalte societăți” impusă prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 la transpaletele manuale și componentele de bază ale acestora expediate din Thailanda, indiferent dacă acestea sunt sau nu sunt declarate ca originare din Thailanda.
(4)
În octombrie 2011, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 (5), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din RPC, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor care a fost efectuată în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. În Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 al Comisiei, a fost menținută, de asemenea, extinderea taxei menționată în considerentul 3 de mai sus.
2. Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale
(5)
În cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia Europeană („Comisia”) a observat că peisajul concurențial pe piața Uniunii s-a modificat de la instituirea măsurilor. Într-adevăr, producătorul-exportator chinez cu cel mai scăzut nivel al taxei - căruia în ancheta inițială i s-a acordat tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) - a reușit practic să acapareze o foarte mare parte din piața Uniunii și și-a crescut semnificativ cota de importuri în Uniune. Comisia a avut, de asemenea, îndoieli față de stabilirea inițială a TEP, având în vedere unele dovezi prima facie ale existenței unei denaturări a pieței oțelului din RPC. În acest context, s-a considerat că împrejurările pe baza cărora au fost stabilite măsurile existente s-au modificat și că aceste modificări sunt de natură durabilă.
(6)
După ce a constatat, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente dovezi care să justifice inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat la 14 februarie 2012 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea ex officio a unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, având domeniul de aplicare limitat la examinarea dumpingului cu privire la producătorii-exportatori chinezi.
3. Perioada anchetei de reexaminare
(7)
Ancheta cu privire la nivelul de dumping a cuprins perioada dintre 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
4. Părțile interesate
(8)
Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori, importatorii neafiliați despre care se știa că sunt implicați, autoritățile țării exportatoare și industria din Uniune cu privire la deschiderea reexaminării intermediare parțiale. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(9)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
(10)
Având în vedere numărul potențial ridicat de producători-exportatori și importatori neafiliați din Uniune, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, în caz afirmativ, pentru a alege eșantionul, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Doi producători-exportatori și opt importatori neafiliați s-au anunțat dispuși să coopereze. Așadar, nu a fost necesară eșantionarea nici pentru producătorii-exportatori, nici pentru importatorii neafiliați.
(11)
Comisia a trimis chestionare și formulare de cerere de acordare a TEP tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri de la un producător-exportator chinez, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd („Noblelift”), și de la trei importatori neafiliați.
(12)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea existenței dumpingului. S-a efectuat o vizită de verificare la sediul Noblelift din Changxing, RPC.
(13)
Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori chinezi cărora nu li s-a acordat TEP, s-a efectuat o vizită de verificare la sediile următorului producător din Brazilia, aceasta fiind utilizată ca țară analogă:
-
Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo („Paletrans”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(14)
Produsul în cauză pentru această reexaminare este același cu cel din ancheta inițială și a fost clarificat prin reexaminarea intermediară a definiției produsului, respectiv transpalete manuale și componente de bază ale acestora, și anume șasiuri și sisteme hidraulice, originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00. În scopul aplicării prezentului regulament, transpaletele manuale sunt cărucioare cu roți pe care sunt instalate brațe de furcă mobile pentru manipularea paletelor, proiectate pentru a fi împinse, trase și ghidate manual, pe suprafețe netede, plane și dure, de către un operator pedestru care acționează un braț articulat. Transpaletele manuale sunt proiectate exclusiv pentru ridicarea unei sarcini, prin acționarea brațului ca o pompă, până la o înălțime suficientă pentru a permite transportarea acesteia și nu au nicio altă funcție sau utilizare, cum ar fi de exemplu (i) deplasarea și ridicarea sarcinilor pentru depunerea lor la o înălțime mai mare sau facilitarea stocării sarcinilor (transpalete); (ii) stivuirea paletelor una peste alta (stivuitoare); (iii) ridicarea sarcinilor la nivelul de lucru (platforme de ridicare); sau (iv) ridicarea și cântărirea sarcinilor (paletizoare cu sistem de cântărire).
2. Produsul similar
(15)
Ancheta a confirmat că produsul în cauză și produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC, produsul fabricat și comercializat în țara analogă, Brazilia, precum și produsul fabricat și vândut pe piața UE de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări.
(16)
Aceste produse sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
(a) Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)
(17)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) de la respectivul articol pentru acei producători despre care s-a constatat că satisfac criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, și anume dacă s-a demonstrat că, în ceea ce privește fabricarea și vânzarea produsului similar, au prevalat condițiile economiei de piață. Pe scurt și cu titlu pur orientativ, aceste criterii sunt:
-
deciziile comerciale și costurile se stabilesc ca răspuns la semnalele pieței și fără intervenția semnificativă a statului, iar costurile cu principalii factori de producție reflectă valorile pieței;
-
societățile dispun de un set clar de registre contabile de bază care sunt auditate de către un auditor independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și sunt utilizate în toate scopurile;
-
nu există denaturări semnificative induse de vechiul sistem de economie planificată;
-
legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea;
-
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.
(18)
Noblelift, a solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și a returnat formularul completat de cerere de acordare a TEP în termenul prevăzut.
(19)
Comisia a solicitat toate informațiile considerate necesare și a verificat toate informațiile cuprinse în cererea de acordare a TEP la sediul societății în cauză.
(20)
Ancheta a stabilit că prețurile pe care Noblelift le-a plătit în cursul PAR pentru oțelul carbon laminat la cald produs în China, o materie primă principală cu o pondere de aproximativ 25 % în costul produsului finit, au fost denaturate considerabil, ele fiind cu aproximativ 24 %-31 % mai scăzute decât prețurile practicate în aceeași perioadă pe piața internațională. Prețurile internaționale luate în considerare s-au bazat pe statisticile pentru piețele din Uniune și America de Nord din Steel Business Briefing (7), precum și pe prețurile la import din statisticile Comext. Pe baza acestor date, s-a constatat că, în mod evident, prețurile pentru oțelul produs în China nu reflectau valorile pieței. În plus, există o practică consacrată de intervenție a statului pe piața materiilor prime. Cel de al 12-lea plan cincinal al Chinei (2011-2015) pentru sectorul siderurgic cuprinde o serie de măsuri care demonstrează că, din cauza controlului ferm pe care îl exercită statul chinez, întreprinderile siderurgice nu au altă opțiune decât să se conformeze instrucțiunilor date de guvernul acestui stat. Așadar, concluzia este că Noblelift nu îndeplinește primul dintre criteriile necesare pentru a beneficia de TEP.
(21)
În plus, în exercițiul financiar 2010, o societate afiliată a acordat societății Noblelift o garanție bancară pentru două împrumuturi reprezentând o proporție semnificativă din activele totale ale Noblelift și ale societății afiliate. Garanțiile nu figurau nici în situațiile financiare ale Noblelift, nici în conturile societății afiliate, ceea ce contravine standardului IAS 24 (Prezentarea informațiilor privind părțile afiliate), iar auditorul nu a formulat nicio rezervă față de această practică. Declararea tranzacțiilor cu părți afiliate în situațiile financiare este importantă deoarece ea poate semnala posibile efecte asupra poziției financiare a unei societăți. În acest caz, nedeclararea unor angajamente semnificative, cum ar fi garanțiile în cauză, face imposibilă o evaluare corectă a operațiunilor societății și, în special, a riscurilor și oportunităților acesteia. Așadar, se consideră că registrele contabile ale societății nu au fost auditate în mod corespunzător conform standardelor internaționale de contabilitate și, prin urmare, societatea nu îndeplinește nici cel de al doilea criteriu.
(22)
În fine, Noblelift a beneficiat de ajutoare de stat sub forma unei rate preferențiale a impozitului pe venit, precum și de subvenții care îi denaturează situația financiară, astfel încât nu este îndeplinit nici cel de al treilea criteriu.
(23)
Producătorul-exportator în cauză și industria din Uniune au avut posibilitatea de a prezenta observații privind constatările prezentate mai sus.
(24)
După comunicarea concluziilor anchetei referitoare la TEP, Noblelift a solicitat mai multe detalii despre calcularea prețului oțelului pe piața internațională. Societatea a susținut ideea că denaturările prețurilor la materii prime trebuie abordate prin ajustarea valorii normale în cadrul calculului dumpingului, și nu prin refuzul acordării TEP. Cu toate acestea, articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază este foarte clar și, conform acestuia, costurile cu principalii factori de producție trebuie să reflecte în mod real valorile pieței. Prin urmare, orice ajustare în calculul dumpingului efectuată pentru a compensa costurile denaturate ale factorilor de producție ar goli, în mare măsură, de conținut articolul 2 alineatul (7) litera (c). Ca atare, observațiile formulate nu au fost în măsură să modifice concluziile prezentate anterior.
(25)
După comunicarea concluziilor finale, Noblelift și-a reiterat argumentele. În primul rând, societatea a afirmat că Comisia nu a făcut cunoscute detaliile, și anume nu a specificat toate datele utilizate în calculul diferențelor de preț la materiile prime.
(26)
În această privință, trebuie menționat înainte de toate faptul că sursele de date pentru compararea prețurilor oțelului au fost indicate de Comisie cu mai multe ocazii. Comisia a repetat explicațiile furnizate deja în cadrul procedurii, și anume că prețurile din Steel Business Briefing sunt protejate de drepturi de autor, serviciul fiind disponibil pe bază de abonament. În consecință, Comisia nu are dreptul legal de a face publice aceste date în mod direct, însă baza de date este accesibilă și poate fi consultată în schimbul plății taxei corespunzătoare. Cu toate acestea, pentru a asigura un echilibru între protecția drepturilor de proprietate intelectuală și protecția dreptului la apărare, datele utilizate au fost verificate de consilierul-auditor al Direcției Generale Comerț, care a confirmat calculul diferenței de preț și a comunicat societății Noblelift rezultatul verificării sale.
(27)
Se remarcă, de asemenea, faptul că Steel Business Briefing indică exact metodologia utilizată (dimensiuni, grosime, lățime, condițiile de livrare). Acești parametri sunt generali și orientativi, ei indicând nivelul de detaliu al comparațiilor de prețuri la materiile prime efectuate pentru a stabili dacă costurile cu principalii factori de producție reflectă îndeaproape valorile pieței. Comisia a utilizat ca referință și prețurile de pe piața europeană și nord-americană.
(28)
Noblelift a susținut de asemenea că în ancheta inițială, diferențele dintre prețurile de pe piața internă a oțelului din RPC și prețurile de pe piața internațională nu au fost considerate un factor care împiedică societatea să îndeplinească primul criteriu pentru acordarea TEP. În considerentul 22 din Regulamentul (CE) nr. 128/2005 al Comisiei (8) din 27 ianuarie 2005 de instituire a unei taxe antidumping provizorii în cadrul anchetei inițiale, se menționează că: „În ceea ce privește cele patru societăți, s-a stabilit (…) că aceste prețuri și costuri corespundeau valorilor pieței”. Într-adevăr, în cadrul anchetei inițiale nu s-a constatat o diferență substanțială de preț între materiile prime achiziționate pe piața internă din RPC și cele achiziționate la prețurile pieței internaționale. Totuși, o astfel de concluzie nu poate împiedica instituțiile să constate o diferență de preț în cadrul unei anchete ulterioare, dacă circumstanțele sunt diferite și există o diferență de preț. Așa cum se menționează în considerentul 76 de mai jos, circumstanțele s-au schimbat în mod semnificativ între 2004 (momentul anchetei inițiale) și 2011 (perioada actualei anchete de reexaminare), adică într-o perioadă de 7 ani. În această privință, în special în perioada anchetei din 2010 de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, au fost colectate dovezi prima facie privind denaturarea prețurilor pe piața oțelului din RPC din cauza intervenției statului. Acest fapt a constituit, de asemenea, unul dintre motivele care au condus la deschiderea ex officio a actualei reexaminări și a fost într-adevăr confirmat în cadrul actualei anchete (a se vedea considerentul 20 de mai sus).
(29)
Noblelift și-a reiterat apoi observațiile privind impactul nesemnificativ al garanțiilor pentru împrumuturi sau impactul neglijabil al ajutoarelor de stat. În acest sens, se remarcă faptul că cerința de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază este clară și nu se referă la existența unui impact semnificativ asupra rezultatelor financiare („întreprinderile utilizează o singură serie de registre contabile de bază, care fac obiectul unui audit independent în conformitate cu standardele internaționale și care sunt utilizate în toate scopurile”). În orice caz, așa cum s-a menționat mai sus în considerentul 21, nedeclararea unor angajamente semnificative, cum ar fi garanțiile pentru împrumuturi, face imposibilă evaluarea corectă a operațiunilor societății și, în special, a riscurilor și oportunităților acesteia. În ceea ce privește ajutoarele de stat, răspunsul pe care Comisia l-a transmis deja părții în cursul anchetei este că ajutoarele respective reprezentau sume în valoare de peste 10 milioane RMB. Prin urmare, observațiile Noblelift nu au putut fi acceptate.
(30)
În fine, Noblelift a susținut că ancheta ar fi trebuit închisă având în vedere depășirea termenului de trei luni pentru stabilirea respectării criteriilor pentru acordarea TEP, prevăzut la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În acest sens, se face trimitere la modificarea introdusă de Regulamentul (UE) nr. 1168/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (9), precum și la efectul retroactiv al acestei modificări. De asemenea, se remarcă faptul că decizia privind îndeplinirea criteriilor pentru acordarea TEP a fost luată la mai mult de trei luni de la demararea anchetei din cauza unor aspecte procedurale și a constrângerilor de timp ale anchetei. Într-adevăr, gradul ridicat de complexitate al aspectelor ridicate în contextul evaluărilor pentru acordarea TEP a demonstrat că termenul de trei luni era practic imposibil de respectat. Trebuie menționat totuși că durata procesului de luare a deciziei privind TEP nu a avut niciun impact asupra rezultatului acestuia.
(31)
Prin urmare, se concluzionează că argumentele în favoarea acordării tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață sunt nefondate.
(32)
Având în vedere cele de mai sus și în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, se decide să nu se acorde TEP societății Noblelift.
(b) Valoarea normală
(33)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în cazul țărilor care nu au o economie de piață și, atunci când este imposibilă acordarea TEP, în cazul țărilor în tranziție, valoarea normală se stabilește pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară analogă.
(34)
În ancheta inițială, Canada a fost considerată țară analogă pentru a stabili valoarea normală. Având în vedere că producția în Canada a încetat, în avizul de deschidere al prezentei reexaminări, s-a preconizat utilizarea Braziliei ca țară analogă.
(35)
Doi producători-exportatori și un importator au obiectat față de alegerea Braziliei ca țară analogă. Argumentul adus împotriva alegerii Braziliei a fost că, pe piața braziliană de transpalete manuale, s-a înregistrat un nivel scăzut de concurență din cauza numărului foarte mic de producători locali, așadar prețurile de vânzare, profiturile și costurile de producție din Brazilia sunt umflate. Producătorii-importatori care au obiectat au sugerat India, Malaysia sau Taiwan ca țări analoge potrivite.
(36)
În urma acestor observații, Comisia a luat legătura cu 38 de producători cunoscuți de transpalete manuale din India, 3 din Taiwan, 2 din Malaysia și 2 din Brazilia, trimițându-le câte un chestionar. Un singur producător, din Brazilia, s-a arătat dispus să coopereze: Paletrans.
(37)
În urma comunicării concluziilor finale și a propunerii Comisiei, părțile și-au expus din nou argumentul conform căruia Brazilia nu este o țară analogă potrivită din cauza lipsei de concurență de pe piața din această țară. Părțile au afirmat că producătorul dispus să coopereze din țara analogă beneficiază de o poziție de monopol pe piața braziliană, această poziție fiindu-i consolidată de taxe la import ridicate. Alte observații s-au referit la existența unor deficiențe în răspunsurile furnizate de producătorul din țara analogă în chestionarul neconfidențial. În fine, s-a afirmat că ar trebui operate ajustări pentru a ține seama de diferențele dintre producătorul din țara analogă și producătorul-exportator din țara în discuție.
(38)
În ceea ce privește caracterul adecvat al Braziliei ca țară analogă, trebuie subliniat faptul că, deși producătorul din țara analogă este principalul producător de pe piața braziliană, el nu deține monopolul pe această piață. Există competiție cu cel puțin doi producători locali și există un nivel semnificativ de importuri. S-a constatat că marja de profit a producătorului din țara analogă este conformă cu o economie liberă.
(39)
Astfel cum se menționează în considerentul 36 de mai sus, în urma argumentelor formulate în faza incipientă a procedurii împotriva utilizării Braziliei ca țară analogă, Comisia a contactat 45 de producători în patru țări diferite, inclusiv societățile sugerate de Noblelift. În pofida repetatelor contacte prin telefon sau e-mail cu aceste societăți, un singur producător din Brazilia a transmis informațiile solicitate și a cooperat în cadrul anchetei.
(40)
În ceea ce privește presupusele deficiențe, trebuie menționat că un singur producător din țara analogă a cooperat la anchetă. O astfel de situație nu este neobișnuită, însă ridică probleme legate de divulgarea datelor. Având în vedere dificultățile întâmpinate frecvent în obținerea cooperării din partea producătorilor din țara analogă, Comisia trebuie să garanteze o protecție adecvată a informațiilor confidențiale. În cazul de față, prezentarea unor date neconfidențiale a generat anumite neînțelegeri privind presupusele deficiențe, însă acestea au fost clarificate cu părțile. În special, una dintre părți a susținut că deficiențele din răspunsurile furnizate de producătorul din țara analogă ar fi de natură să împiedice utilizarea Braziliei ca țară analogă, iar ancheta ar trebui închisă deoarece Comisia nu poate stabili valoarea normală. În această privință, trebuie reținut faptul că, în cadrul actualei anchete, Comisia a avut toate informațiile necesare pentru a efectua un calcul al dumpingului.
(41)
Așadar, argumentele referitoare la caracterul adecvat al Braziliei ca țară analogă nu au putut fi acceptate.
(42)
Cu privire la argumentele în favoarea ajustărilor, se remarcă faptul că s-a ținut cont de diferențele de nivel comercial dintre producătorul brazilian și producătorul-exportator chinez prin operarea unei ajustări în funcție de nivelul comercial (a se vedea considerentul 59 de mai jos).
(43)
În fine, una dintre părți a susținut că ar trebui operată o ajustare pentru a ține cont de un presupus efect de denaturare generat de taxa la import de 14 % practicată în țara analogă. Acest argument nu poate fi acceptat, deoarece nu se poate stabili o legătură între o astfel de taxă la import și nivelul prețului pe piața internă.
(44)
În consecință, Brazilia este considerată o țară analogă adecvată, deoarece există un nivel suficient de concurență cu cel puțin doi producători și un nivel semnificativ de importuri.
(45)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat întâi dacă vânzările de produs similar ale societății Paletrans către clienți independenți sunt reprezentative. S-a constatat în acest sens că volumul total al vânzărilor respective este la nivelul a cel puțin 5 % din volumul total al exporturilor Noblelift către Uniune.
(46)
Comisia a investigat apoi dacă există tipuri de produs similar vândute de Paletrans pe piața internă care sunt comparabile în suficientă măsură, din punctul de vedere al funcțiilor și materialelor utilizate, cu tipurile exportate de Noblelift către Uniune. Concluzia anchetei a fost că mai multe tipuri vândute de Paletrans pe piața internă sunt suficient de comparabile cu tipurile exportate de Noblelift către Uniune.
(47)
Ulterior, Comisia a analizat dacă, în cazul producătorului din țara analogă, fiecare tip comparabil de produs similar vândut pe piața internă ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale. În acest scop, s-a stabilit, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți pe piața internă în decursul PAR.
(48)
Acolo unde s-a constatat că volumul vânzărilor unui tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru tipul respectiv de produs și dacă prețul de vânzare mediu ponderat al acelui tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Această situație s-a confirmat pentru toate tipurile comparabile, iar valoarea normală s-a calculat ca medie ponderată a prețurilor pentru toate vânzările efectuate pe piața internă în decursul PAR pentru fiecare tip comparabil de produs.
(49)
Pentru tipurile necomparabile, valoarea normală s-a putut construi conform articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, adăugându-se la costul de producție, ajustat după caz, un procent rezonabil pentru costurile de vânzare pe piața internă, cheltuielile generale și administrative și o marjă rezonabilă de profit pentru piața internă. Costurile de vânzare, cheltuielile generale și administrative și profitul s-au bazat pe date reale privind producția și vânzările de produs similar realizate de producătorul din țara analogă în cadrul operațiunilor comerciale normale. Trebuie menționat că prețul astfel construit a fost supus ajustărilor descrise în considerentul 59, în special pentru a ține cont de diferența de nivel comercial dintre vânzările la export ale societății Noblelift și vânzările pe piața internă ale producătorului din țara analogă.
(50)
Singurul producător-exportator care a cooperat a susținut că Comisia a efectuat calculele de dumping pe baza unor „NCP trunchiate” și că nu s-au oferit explicații referitoare la parametrii utilizați pentru efectuarea comparației.
(51)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, existența marjei de dumping se stabilește în mod normal pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor tuturor exporturilor cu condiția respectării dispozițiilor aplicabile referitoare la compararea echitabilă.
(52)
În ceea ce privește compararea echitabilă, trebuie menționat că numărul de control al produsului este un instrument utilizat în cadrul anchetei pentru a structura și a organiza cantitățile însemnate de date foarte detaliate transmise de societăți. El ajută la efectuarea unei analize mai detaliate a diferitelor caracteristici ale produselor din categoria din care fac parte produsul în cauză și produsul similar.
(53)
Comisia a colectat informații despre mai mulți parametri (materialul șasiului, șasiu vopsit, capacitatea de ridicare, tipul de sistem hidraulic, lungimea utilă, furca, lățimea totală a furcii, materialul roților directoare, materialul rolelor port-sarcină, tipul rolelor port-sarcină, tipul de frâne), însă pentru a lua în considerare toate tranzacțiile de export s-a considerat rezonabil, și s-a dovedit a fi posibil, ca în acest caz comparația să se bazeze pe acei parametri care constituie cele mai relevante caracteristici (materialul șasiului, șasiu vopsit, materialul roților directoare, materialul rolelor port-sarcină, tipul rolelor port-sarcină).
(54)
Prin urmare, comparația s-a bazat pe caracteristicile cele mai relevante pentru a spori nivelul de corespondență și pentru a se asigura compararea echitabilă. Trebuie subliniat faptul că Comisia nu a ignorat nicio informație. Cu toate acestea, se întâmplă adesea ca anumiți parametri utilizați în numărul de control al produsului să aibă o pondere mai mică și ca anumiți parametri să fie mai adecvați pentru o comparație corectă decât alți parametri. Niciun produs nu a fost exclus de la comparare pe motivul diferențelor de caracteristici fizice sau din orice alte motive și nici nu au fost create noi tipuri de produse. Dimpotrivă, toate vânzările au fost incluse în procesul de comparare. Deși s-a recunoscut faptul că și alți parametri au un anumit impact asupra prețurilor, s-a considerat mai adecvat ca la baza calculelor să stea primii cinci parametri în ordinea relevanței, deoarece această metodă a generat cel mai ridicat nivel de corespondență.
(55)
În ceea ce privește aspectele procedurale ale comparației, trebuie remarcat că producătorul-exportator a avut deplina libertate de a formula observații în legătură cu calculele efectuate în cazul de față. Toate detaliile legate de calcule au fost făcute cunoscute în mai multe ocazii.
(56)
În consecință, s-a impus respingerea afirmațiilor de mai sus.
(c) Prețul de export
(57)
Toate vânzările la export ale producătorului-exportator chinez au fost efectuate direct către clienți independenți din Uniune. Ca atare, prețul de export s-a stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, conform articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(58)
Una dintre părți a afirmat că ar trebui incluse în calcul vânzările la export de șasiuri și sisteme hidraulice. Această pretenție a fost acceptată.
(d) Comparația
(59)
Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică și la același nivel comercial. Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, conform articolului 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care au influențat prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, s-au operat ajustări pentru a ține cont în mod corespunzător, dacă a fost cazul și dacă acest lucru a fost justificat, de diferențele de nivel comercial (diferența estimată de preț pentru vânzările către diferitele tipuri de clienți pe piața internă din țara analogă) și de diferențele de costuri de transport (incluzând costul transportului intern în țara exportatoare și al transportului maritim către Uniune), de costuri de asigurare (costul asigurării maritime), de costuri de manipulare, încărcare și costuri auxiliare, de taxe (plătite pentru vânzările la export), de comisioane bancare (plătite pentru vânzările la export), de costuri de credit (bazate pe condițiile de plată convenite și pe rata aplicabilă a dobânzii) și de costuri de ambalare (cheltuielile cu materialele utilizate pentru ambalaje).
(60)
În urma unei cereri din partea singurului producător-exportator cooperant, care a fost considerată rezonabilă, s-a efectuat o ajustare a valorii normale pentru a ține cont de diferențele de grosime a oțelului utilizat de producătorul din țara analogă și de producătorul-exportator din țara vizată de anchetă. Ajustarea s-a efectuat pe baza diferenței de grosime, proporțional cu ponderea oțelului în prețul produsului similar vândut în Brazilia de producătorul din țara analogă, ceea ce a condus la o modificare a marjei de dumping (a se vedea considerentul 73 de mai jos). După comunicarea unor informații suplimentare (însoțită de invitația de a prezenta observații privind ajustarea în funcție de grosimea oțelului), una dintre părți a contestat această ajustare pe motiv că este nefondată. Ea a argumentat totodată că informațiile neconfidențiale transmise de producătorul-exportator pentru a solicita ajustarea prezintă lacune și, prin urmare, încalcă dreptul la apărare al celorlalte părți. Comisia a verificat datele din dosar care au stat la baza ajustării în funcție de grosimea oțelului și a confirmat justificarea acestei ajustări.
(61)
Singurul exportator care a cooperat a solicitat alte câteva ajustări având în vedere diferențele de eficiență și productivitate, argumentând, printre altele, că producătorul din țara analogă a fost mai puțin productiv (cu o productivitate mai mică per muncitor) și a avut un consum mai ridicat de materii prime per unitate.
(62)
Trebuie menționat de la început că, deși este posibil să existe diferențe de eficiență sau productivitate între societăți, principiul călăuzitor este asigurarea comparabilității între prețurile de export și valoarea normală, ceea ce nu înseamnă că circumstanțele unui producător din țara analogă trebuie să fie întru totul similare cu circumstanțele unui producător-exportator dintr-o țară fără economie de piață. Într-adevăr, ajustările sunt justificate numai de diferențele privind factorii care influențează prețurile și comparabilitatea prețurilor între un producător din țara analogă și un producător-exportator dintr-o țară fără economie de piață.
(63)
Cu toate acestea, trebuie precizat că ancheta nu a evidențiat existența niciunei circumstanțe care să sugereze că procesul de producție al producătorului din țara analogă nu ar avea un nivel rezonabil de eficiență.
(64)
În ceea ce privește factorii de cost (de exemplu, productivitatea), aceștia nu ar trebui scoși din context și evaluați în mod individual. Mai degrabă, ar fi nevoie de o analiză amplă pentru a evalua dacă avantajele generate de unul dintre factorii de cost (de exemplu, productivitatea) sunt eventual contracarate de anumite dezavantaje legate de alți astfel de factori. Este adevărat că utilizarea unei forțe de muncă reduse este adesea rezultatul unui nivel mai ridicat de automatizare, care, la rândul său, duce la costuri mai mari în alte domenii (amortizare, capital, finanțare, costuri de regie aferente producției). Numai o analiză amplă ar putea scoate la lumină toate diferențele de factori de cost și ar putea indica dacă sunt influențate prețurile și comparabilitatea prețurilor, fiind astfel justificată o ajustare. Așadar, aceste pretenții nu pot fi acceptate.
(65)
În plus față de cele menționate anterior, cererile de operare a unor ajustări pentru a ține cont de diferența de consum energetic per unitate și de diferența de amortizare și cheltuieli de regie per unitate au fost nefondate. În special în legătură cu eficiența energetică, nu s-a explicat care sunt elementele din procesul de producție care fac ca producătorul brazilian să fie ineficient în comparație cu singurul producător-exportator care a cooperat. Valoarea ajustării era bazată pe un raport între diferența de costuri cu forța de muncă per unitate (pe baza diferenței de productivitate) și ponderea costurilor cu forța de muncă în costurile totale. Nu s-a explicat și nu s-a putut înțelege legătura între acest raport și diferența de eficiență energetică, de amortizare și de cheltuieli de regie. De aceea, aceste cereri se resping.
(66)
Una dintre părți a susținut, de asemenea, că ar trebui operate ajustări pentru anumiți parametri, de exemplu capacitatea de ridicare și furca. În acest sens, se face trimitere la observațiile privind parametrii de comparație (a se vedea considerentul 50 de mai sus), unde se precizează că s-a făcut o comparație pe baza caracteristicilor cele mai relevante pentru a asigura nivelul maxim de corespondență. În orice caz, pretențiile au fost nejustificate.
(67)
Un alt argument a fost că trebuie efectuată o ajustare pe motiv că producătorul-exportator utilizează o tehnologie brevetată. Nu s-au furnizat elemente suplimentare pentru a susține această afirmație. În special, producătorul-exportator nu a cuantificat ajustarea. Singura informație furnizată a fost un document prezentat ca fiind brevetul. Ulterior, s-a cuantificat parțial ajustarea, însă fără a se furniza elemente justificative. Prin urmare, nu s-a putut accepta această pretenție.
(68)
În plus, cererea de ajustare pentru diferențele de eficiență în utilizarea materiilor prime a fost compensată prin ajustarea operată pentru a ține cont de grosimea oțelului (a se vedea considerentul 60 de mai sus), deoarece utilizarea oțelurilor de grosimi diferite ar putea determina o reducere a consumului total de oțel.
(69)
În fine, producătorul-exportator a afirmat că a utilizat un circuit de vânzări, vânzând în special produse fără marcă pe o bază OEM (Original Equipment Manufacturer - producător de echipament original). În consecință, s-a solicitat o ajustare care să reflecte această diferență. Așa cum s-a precizat mai sus (considerentul 59), s-a efectuat o ajustare de nivel comercial, bazată pe o diferență estimată de preț la vânzările către diferite tipuri de clienți, inclusiv vânzările OEM, pe piața internă a țării analoge. Din motive de confidențialitate, amploarea acestei ajustări nu a putut fi comunicată deoarece ea ar dezvălui valoarea normală bazată pe datele singurului producător din țara analogă. Așadar, s-a concluzionat că diferențele pentru care s-a solicitat ajustarea au fost deja luate în considerare.
(70)
Cu toate acestea, trebuie semnalat faptul că producătorul-exportator nu a cuantificat ajustarea solicitată. El a declarat doar că s-a acordat o ajustare de 40 % în cadrul unei alte proceduri. O ajustare acordată în cadrul unei alte proceduri (bazată deci pe circumstanțele specifice ale celeilalte proceduri) nu poate servi ca atare drept referință pentru cuantificarea unei ajustări în cazul de față.
(71)
După comunicarea unor informații suplimentare (însoțită de invitația de a prezenta observații privind ajustarea în funcție de grosimea oțelului), producătorul-exportator a solicitat și alte ajustări (fără legătură cu ajustarea pentru grosimea oțelului), și anume ajustări legate de înveliș, de mâner și de prețul oțelului în Brazilia.
(72)
Înainte de toate, trebuie menționat că cererile au fost transmise după expirarea termenului pentru formularea observațiilor, fiind astfel inadmisibile din punct de vedere formal. În orice caz, aceste cereri au fost fie necuantificate, fie nejustificate. Societatea nu a prezentat dovezi pentru a-și susține cererile și nici nu a furnizat explicații referitoare la modul în care au fost sau trebuie calculate ajustările.
(e) Marja de dumping
(73)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză. Marja de dumping, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 70,8 %.
(74)
În ceea ce privește marjele de dumping pentru toți ceilalți producători-exportatori, cu excepția Noblelift, în ancheta inițială, acestea au variat între 28,5 % și 46,7 %. Având în vedere că numai Noblelift a cooperat în cadrul actualei reexaminări și că nivelul de cooperare poate fi considerat ridicat, ținând cont că marea majoritate a exporturilor din China au fost ale societății Noblelift, Comisia a revizuit, de asemenea, marja de dumping la nivel național pentru toți ceilalți exportatori. În consecință, marja reziduală de dumping ar trebui stabilită la același nivel ca și pentru Noblelift, adică la 70,8 %.
(75)
Una dintre părți a susținut că taxa aplicabilă la nivel național nu ar trebui stabilită la nivelul marjei de dumping a singurului producător-exportator care a fost dispus să coopereze, deoarece nu există dovezi că marea majoritate a importurilor au provenit de la acest exportator. În acest sens, datele statistice au confirmat faptul că marea majoritate a importurilor din RPC au provenit de la singurul producător-exportator care a cooperat. Argumentul a fost așadar respins.
D. CARACTERUL DURABIL AL CIRCUMSTANȚELOR MODIFICATE
(76)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă circumstanțele modificate pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un caracter durabil.
(77)
În această privință, ancheta inițială nu a stabilit o diferență de preț semnificativă între prețurile materiilor prime achiziționate pe piața internă în RPC de către producătorii-exportatori chinezi (inclusiv Noblelift) și cele de pe piețele internaționale. Circumstanțele s-au modificat semnificativ între 2004 (momentul anchetei inițiale) și 2011 (PAR), când prețul oțelului laminat la cald, principala materie primă, s-a situat la un nivel cu 24 % până la 31 % mai scăzut decât prețurile de pe piața internațională. Acest nivel nu a reflectat valorile pieței, fiind o consecință a denaturării prețurilor pe piața oțelului din RPC (a se vedea considerentul 20 de mai sus). Într-adevăr, piața chineză a oțelului s-a schimbat considerabil în acești șapte ani, RPC trecând în acest timp de la statutul de importator net de oțel la cel de important producător și exportator de oțel la nivel global, situație care poate fi considerată în mod rezonabil ca fiind de natură durabilă.
(78)
În plus, din anul 2008, întreprinderile chineze de înaltă tehnologie, printre care și Noblelift, beneficiază de ajutoare de stat sub forma unei rate preferențiale a impozitului pe venit (15 %). În perioada vizată de ancheta inițială, societăților li se aplica rata standard de 25 %. Această modificare de circumstanțe ar putea fi, de asemenea, considerată în mod rezonabil ca fiind de natură durabilă.
(79)
Prin urmare, s-a considerat că este puțin probabil ca împrejurările care au condus la deschiderea prezentei reexaminări intermediare să se modifice în viitorul previzibil într-un mod care să afecteze constatările acesteia. În consecință, s-a concluzionat că circumstanțele modificate sunt de natură durabilă și că aplicarea măsurii la nivelul său actual nu se mai justifică.
E. MĂSURILE ANTIDUMPING
(80)
În lumina rezultatelor prezentei anchete de reexaminare și întrucât noua marjă de dumping de 70,8 % este mai scăzută decât nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit în ancheta inițială [a se vedea considerentele 120-123 din Regulamentul (CE) nr. 128/2005], se consideră oportun să se modifice la 70,8 % taxa antidumping aplicabilă importurilor de produse în cauză atât de la societatea Noblelift, cât și de la toți ceilalți producători-exportatori.
(81)
Una dintre părți a susținut că noua marjă de dumping nu ar fi trebuit comparată cu nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit în ancheta inițială, ci mai degrabă ar trebui stabilit un nivel de eliminare a prejudiciului în fiecare anchetă, chiar și în cadrul unei reexaminări parțiale limitate la analiza dumpingului. Conform argumentelor acestei părți, practica actuală prin care nu se evaluează prejudiciul constituie o încălcare a regulii taxei celei mai mici. Partea respectivă a susținut, de asemenea, necesitatea deschiderii unei reexaminări intermediare complete.
(82)
Se remarcă în acest sens că prejudiciul nu putea fi reevaluat în acest cadru, deoarece Comisia a inițiat o reexaminare intermediară parțială limitată la analiza dumpingului. Conform articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, menținerea măsurilor poate fi reexaminată, dacă acest lucru se justifică, la inițiativa Comisiei. Prin urmare, Comisia nu are obligația de a deschide o reexaminare intermediară ex officio care să abordeze atât dumpingul, cât și prejudiciul și, în orice caz, o astfel de acțiune trebuie să fie justificată. În cazul de față, informațiile și elementele de probă aflate la dispoziția Comisiei au fost suficiente pentru deschiderea unei reexaminări intermediare limitate la analiza dumpingului. În plus, dacă în reexaminările intermediare trebuie întotdeauna evaluat prejudiciul, posibilitatea de a efectua o reexaminare intermediară parțială limitată la analiza dumpingului, prevăzută la articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, ar fi lipsită de sens. Așadar, argumentul trebuie respins. Se reamintește însă faptul că partea interesată în cauză are posibilitatea de a solicita o reexaminare parțială a prejudiciului în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(83)
Regula taxei celei mai mici a fost pe deplin respectată, iar nouă marjă de dumping a fost, într-adevăr, comparată cu nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit în ancheta inițială (cea mai recentă constatare a existenței unui prejudiciu).
(84)
Una dintre părți a argumentat că, pentru cazul de față, ar fi mai potrivită stabilirea unui preț minim de import sau, alternativ, ar trebui impusă o taxă fixă.
(85)
În această privință, trebuie menționat că nici prețul minim de import, nici taxa fixă nu sunt adecvate pentru produsele care există într-o multitudine de tipuri diferite la prețuri diverse și care sunt, de asemenea, supuse permanent modificărilor și îmbunătățirilor. Existența mai multor niveluri ale taxei ar fi foarte dificil de administrat. O altă constrângere în cazul de față este faptul că prețul minim de import ar trebui să se bazeze pe valoarea normală (având în vedere că taxa se bazează pe dumping), însă valoarea normală este bazată pe date confidențiale ale unei societăți care funcționează pe piața țării analoge. Așadar, aceste argumente se resping.
(86)
Producătorul-exportator și-a exprimat, în termenele regulamentare, interesul de a-și asuma un angajament, dar fiindcă nu a fost transmisă nicio ofertă oficială în acest sens, Comisia nu a fost în măsură să aprofundeze această chestiune.
(87)
Părțile interesate au fost informate cu privire la principalele fapte și rațiuni pe baza cărora s-a intenționat modificarea nivelurilor taxei aplicabile producătorilor-exportatori și au avut posibilitatea să formuleze observații.
(88)
Observațiile prezentate oral sau în scris de către părțile interesate au fost analizate.
(89)
Trebuie menționat că, în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011, taxa antidumping de 70,8 % instituită de prezentul regulament pentru „toate celelalte societăți” se aplică transpaletelor manuale și componentelor de bază ale acestora, astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011, expediate din Thailanda, indiferent dacă sunt sau nu sunt declarate ca originare din Thailanda,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 se înlocuiește cu următorul text:
„(2) Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți:
Societate
Nivelul taxei
(%)
Cod adițional TARIC
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 313100, RPC
70,8
A603
Toate celelalte societăți
70,8
A999”
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 22 aprilie 2013.