NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1194/2012
ze dne 12. prosince 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign směrových světelných zdrojů, světelných zdrojů využívajících elektroluminiscenčních diod a souvisejících zařízení
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/125/ES vyžaduje, aby Komise stanovila požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu je Komise povinna zavést ve vhodných případech prováděcí opatření nejdříve pro ty výrobky, jež mají vysoký potenciál pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, jako například osvětlení v domácnostech a terciárním sektoru, mezi které patří směrové světelné zdroje, elektroluminiscenční diody a jejich příslušenství.
(3)
Komise provedla přípravnou studii, která analyzovala technické, environmentální a hospodářské aspekty směrových světelných zdrojů, elektroluminiscenčních diod a jejich příslušenství. Výsledky studie, kterou společně vypracovaly zúčastněné strany z Unie a ze třetích zemí, byly zveřejněny. Přípravná studie týkající se externích zdrojů napájení provedla obdobnou analýzu předřadníků halogenových žárovek.
(4)
Závazné požadavky na ekodesign se vztahují na výrobky uvedené na trh Unie bez ohledu na místo jejich instalace nebo používání, a tyto požadavky proto nelze činit závislými na způsobu, jakým je daný výrobek používán.
(5)
Toto nařízení se vztahuje na výrobky, které jsou v zásadě určeny pro plné nebo částečné osvětlení prostor prostřednictvím nahrazení nebo doplnění přirozeného světla světlem umělým za účelem zlepšení viditelnosti v daném prostoru. Požadavky na ekodesign stanovené v tomto nařízení by se neměly vztahovat na světelné zdroje pro zvláštní účely, které jsou v zásadě určeny pro jiné druhy použití (například v dopravní signalizaci, osvětlení terárií nebo v domácích spotřebičích) a které jsou jako takové jasně označeny v přiložených informacích o výrobku.
(6)
Předmětem tohoto nařízení by měly být nové technologie vstupující na trh, jako jsou elektroluminiscenční diody.
(7)
Pro účely tohoto nařízení se za významné environmentální aspekty výrobků, na které se toto nařízení vztahuje, považují spotřeba energie ve fázi používání výrobku, jakož i obsah rtuti a emise rtuti.
(8)
Odhaduje se, že emise rtuti v různých fázích životního cyklu těchto světelných zdrojů, včetně emisí z výroby elektrické energie ve fázi používání výrobku a z 80 % směrových kompaktních zářivek s obsahem rtuti, o nichž se předpokládá, že na konci své životnosti nejsou recyklovány, činily v roce 2007 0,7 tuny ze všech instalovaných světelných zdrojů. Bez přijetí zvláštních opatření vzrostou emise rtuti ze všech instalovaných světelných zdrojů podle předpovědi na 0,9 tuny v roce 2020, přestože bylo prokázáno, že je lze výrazně omezit.
(9)
Přestože obsah rtuti v kompaktních zářivkách je považován za významný environmentální aspekt, je vhodné jej regulovat podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/65/EU (2). Emise ultrafialového záření ze světelných zdrojů a další parametry s možnými účinky na lidské zdraví je vhodné regulovat podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2006/95/ES (3) a 2001/95/ES (4).
(10)
Nastavení požadavků na energetickou účinnost světelných zdrojů by mělo vést ke snížení celkových emisí rtuti.
(11)
Ustanovení čl. 14 odst. 2 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU (5) vyžaduje od členských států, aby zajistily, že budou uživatelům elektrických a elektronických zařízení v domácnostech poskytnuty nezbytné informace o potenciálních účincích na životní prostředí a lidské zdraví v důsledku přítomnosti nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních. Požadavky na informace o výrobku v tomto nařízení by měly doplnit toto ustanovení s ohledem na rtuť obsaženou v kompaktních zářivkách.
(12)
Zlepšení v oblasti spotřeby elektrické energie výrobky podléhajícími tomuto nařízení by mělo být dosaženo využitím stávajících nepatentovaných nákladově efektivních technologií, které povedou ke snížení kombinovaných výdajů na koupi a provoz těchto zařízení.
(13)
U výrobků podléhajících tomuto nařízení by měly být stanoveny požadavky na ekodesign s úmyslem zlepšit vliv dotčených výrobků na životní prostředí a přispět k fungování vnitřního trhu, jakož i k dosažení cíle Unie snížit spotřebu energie tak, aby v roce 2020 byla o 20 % nižší než předpokládaná spotřeba energie ve stejném roce v případě, že by nebyla provedena žádná opatření.
(14)
Kombinovaný účinek požadavků na ekodesign stanovených v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. č. 874/2012 (6) podle předpokladu povede k roční úspoře elektřiny směrových světelných zdrojů ve výši 25 TWh do roku 2020 v porovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření.
(15)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost z hlediska uživatele a neměly by mít nepříznivý vliv na zdraví, bezpečnost ani životní prostředí. Zejména výhody plynoucí ze snížení spotřeby elektrické energie ve fázi používání výrobku by měly převažovat nad případnými dalšími potenciálními dopady na životní prostředí ve fázi produkce výrobků podléhajících tomuto nařízení. S cílem zajistit spokojenost spotřebitelů s energeticky úspornými světelnými zdroji, zejména se světelnými zdroji LED, by měly být požadavky na funkčnost stanoveny nejen pro směrové světelné zdroje, ale rovněž pro nesměrové světelné zdroje LED vzhledem k tomu, že se na ně nevztahovaly požadavky na funkčnost uvedené v nařízení Komise (ES) č. 244/2009 (7). Požadavky na informace o výrobku by měly umožnit spotřebitelům informované rozhodování.
(16)
Svítidla LED, z nichž není možné světelný zdroj LED nebo modul LED vyjmout a podrobit nezávislému testování, by neměla poskytovat výrobcům LED možnost vyhnout se požadavkům uvedeným v tomto nařízení.
(17)
Je vhodné stanovit konkrétní požadavky na takové úrovni, která u všech již instalovaných osvětlovacích zařízení umožní provoz s alternativními světelnými zdroji. Zároveň by měly být stanoveny obecné požadavky, které budou prováděny harmonizovanými normami a které zajistí vyšší kompatibilitu nových osvětlovacích zařízení s energeticky úspornými světelnými zdroji a kompatibilitu energeticky úsporných světelných zdrojů s širším okruhem osvětlovacích zařízení. Požadavky na informace o výrobku u osvětlovacích zařízení mohou uživatelům pomoci nalézt vhodný světelný zdroj a příslušenství.
(18)
Postupné zavádění požadavků na ekodesign by mělo výrobcům zajistit dostatek času na potřebné změny návrhu výrobků, které podléhají tomuto nařízení. Časový rozvrh daných etap by měl být stanoven tak, aby bylo zabráněno případným negativním dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení zohledněny i dopady nákladů na konečné uživatele a výrobce, především na malé a střední podniky.
(19)
Měření relevantních parametrů výrobku by měla být provedena pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány vyjmenovanými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES, (8), jsou-li k dispozici.
(20)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit použitelné postupy posuzování shody.
(21)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci podle příloh V a VI směrnice 2009/125/ES poskytovat informace, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(22)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(23)
Přezkum tohoto nařízení by měl vzít na vědomí zejména vývoj v oblasti prodeje typů světelných zdrojů pro zvláštní účely s cílem zajistit, aby nebyly využívány pro jiná než zvláštní použití, a rozvoj nových technologií, jako jsou například technologie LED a organických LED. Měl by posoudit proveditelnost zavedení požadavků na energetickou účinnost na úrovni třídy A tak, jak je definována v nařízení Komise v přenesené pravomoci č. 874/2012, nebo alespoň na úrovni třídy B pro směrové halogenové žárovky standardního napětí (s přihlédnutím ke kritériím uvedeným níže v tabulce č. 2 v bodu 1.1. přílohy III). Přezkum by měl rovněž posoudit, zda lze výrazně zpřísnit požadavky na energetickou účinnost ostatních světelných zdrojů se žhavicím vláknem. Přezkum by měl rovněž posoudit požadavky na funkčnost týkající se indexu podání barev pro světelné zdroje LED.
(24)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign, které se vztahují na uvádění těchto elektrických výrobků pro osvětlení na trh:
a)
směrové světelné zdroje;
b)
světelné zdroje využívající elektroluminiscenční diody (světelné zdroje LED);
c)
zařízení určené pro instalaci mezi napájecí sítí a světelným zdrojem včetně ovladače světelného zdroje, ovládacích zařízení a svítidel (s výjimkou předřadníků a svítidel pro zářivky a vysoce intenzivní výbojky);
včetně případů, kdy jsou integrovány do jiných výrobků.
Nařízení také stanoví požadavky na informace o výrobku u výrobků pro zvláštní účely.
Moduly LED jsou od požadavků tohoto nařízení osvobozeny, pokud jsou prodávány jako součást svítidel, která jsou uváděna na trh v množství menším než 200 kusů ročně.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„osvětlením“ se rozumí použití světla v prostoru, na předměty nebo jejich okolí tak, aby byly pro člověka viditelné;
2)
„zvýrazňujícím osvětlením“ se rozumí druh osvětlení, při němž je světlo zaměřené tak, aby osvěcovalo předmět nebo část prostoru;
3)
„elektrickým výrobkem pro osvětlení“ se rozumí výrobek navržený pro použití s elektřinou a určený pro účely osvětlení;
4)
„výrobkem pro zvláštní účely“ se rozumí výrobek využívající technologie, na které se vztahuje toto nařízení, který je však určen pro účely zvláštního použití vzhledem k technickým parametrům, jež jsou popsány v technické dokumentaci. Zvláštní použití jsou taková použití, která vyžadují technické parametry, jež pro účely osvětlení obvyklých prostor nebo předmětů za normálních podmínek nejsou nezbytné. Patří k nim tyto typy:
a)
použití, kde prvotním účelem světla není osvětlení, například:
i)
vydávání světla jako činitel v chemických nebo biologických procesech (jako je polymerace, ultrafialové záření používané k léčbě/sušení/tvrzení, fotodynamická terapie, zahradnictví, chov domácích zvířat, přípravky proti hmyzu),
ii)
zachycování a promítání obrazu (bleskové světlo u fotoaparátů, kopírovací stroje, videoprojektory),
iii)
topení (infračervené světelné zdroje),
iv)
signalizace (dopravní světla či světelné zdroje na letištní dráze);
b)
použití osvětlení, kde
i)
spektrální rozložení světla má kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, za účel změnit jejich vzhled (například osvětlení vystaveného jídla nebo barevné světelné zdroje definované v bodě 1 přílohy I), s výjimkou kolísání náhradní teploty chromatičnosti, nebo
ii)
spektrální rozložení světla je kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, přizpůsobeno zvláštním potřebám konkrétního technického zařízení (například osvětlení studia, světelné efekty při představení, divadelní osvětlení), nebo
iii)
nasvícený prostor nebo předmět vyžaduje zvláštní ochranu před negativními účinky zdroje světla (například osvětlení se speciálními filtry pro pacienty citlivé na světlo nebo muzejní exponáty citlivé na světlo), nebo
iv)
je osvětlení vyžadováno pouze v nouzových situacích (například svítidla pro nouzové osvětlení nebo ovladače nouzového osvětlení), nebo
v)
výrobky pro osvětlení musí snést extrémní fyzikální podmínky (například vibrace nebo teploty pod - 20 °C či nad 50 °C);
c)
výrobky se zabudovanými výrobky pro osvětlení, kde primárním účelem není osvětlení a výrobek je pro plnění svého primárního účelu při používání závislý na přívodu energie (například lednice, šicí stroje, endoskopy, analyzátory krve);
5)
„zdrojem světla“ se rozumí plocha nebo objekt určený k vyzařování hlavně viditelného optického záření vzniklého v důsledku přeměny energie. Pojem „viditelné“ odkazuje na vlnovou délku 380-780 nm;
6)
„světelným zdrojem“ se rozumí výrobek, jehož výkon může být posuzován samostatně a jenž sestává z jednoho nebo více zdrojů světla. Může obsahovat další součásti nezbytné pro nastartování, napájení nebo stabilní provoz tohoto výrobku nebo pro distribuci, filtrování nebo přeměnu optického záření v případě, že tyto součásti není možné odebrat bez trvalého poškození výrobku;
7)
„paticí světelného zdroje“ se rozumí součást světelného zdroje, která poskytuje připojení ke zdroji elektrické energie pomocí objímky či svorky a většinou rovněž slouží k upevnění světelného zdroje v držáku světelného zdroje;
8)
„držákem světelného zdroje“ či „objímkou“ se rozumí zařízení, které drží světelný zdroj v poloze, obvykle tak, že se do něj zasune patice, v tom případě slouží i jako prostředek připojení světelného zdroje k napájecímu zdroji;
9)
„směrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj s alespoň 80 % světelného výkonu v rozmezí prostorového úhlu π sr (odpovídá kuželu s úhlem 120°);
10)
„nesměrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj, který není směrovým světelným zdrojem;
11)
„světelným zdrojem se žhavicím vláknem“ se rozumí světelný zdroj, v němž světlo vzniká zahřátím vodiče ve formě vlákna na teplotu žhnutí v důsledku průchodu elektrického proudu. Tento světelný zdroj může obsahovat plyny ovlivňující proces žhnutí;
12)
„žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, v němž vlákno funguje v baňce s vakuem nebo je obklopeno inertním plynem;
13)
„halogenovou žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, jehož vlákno je vyrobeno z wolframu a je obklopeno plynem obsahujícím halogeny nebo halogenové sloučeniny; může se dodávat s integrovaným napájecím zdrojem;
14)
„výbojkou“ se rozumí světelný zdroj, v němž se přímo či nepřímo vytváří světlo elektrickým výbojem v plynu, páře kovu či směsi několika plynů a par;
15)
„zářivkou“ se rozumí rtuťová nízkotlaká výbojka, v níž většinu světla vyzařuje jedna nebo několik vrstev luminoforů excitovaných ultrafialovým zářením při výboji. Zářivky se mohou dodávat s integrovaným předřadníkem;
16)
„zářivkou bez integrovaného předřadníku“ se rozumí jednopaticová či dvoupaticová zářivka bez integrovaného předřadníku;
17)
„vysoce intenzivní výbojkou“ se rozumí elektrická výbojka, v níž je elektrický oblouk vytvářející světlo stabilizován teplotou stěn a zatěžuje stěny trubice více než 3 watty na centimetr čtvereční;
18)
„elektroluminiscenční diodou“ nebo „diodou LED“ se rozumí zdroj světla skládající se ze zařízení v pevné fázi sestávajícího z přechodu PN z anorganického materiálu. Přechod PN při excitaci elektrickým proudem vydává optické záření;
19)
„balíčkem LED“ se rozumí sestava jedné nebo více LED. Tato sestava může obsahovat optický prvek a tepelná, mechanická a elektrická rozhraní;
20)
„modulem LED“ se rozumí celek, který není vybaven paticí a který obsahuje jeden nebo více balíčků LED na desce s tištěnými obvody. Celek může obsahovat elektrické, optické, mechanické a tepelné prvky, rozhraní a ovladač;
21)
„světelným zdrojem LED“ se rozumí světelný zdroj obsahující jeden nebo více modulů LED. Světelný zdroj může být vybaven paticí;
22)
„ovladačem světelného zdroje“ se rozumí zařízení umístěné mezi napájením proudu a jedním či více světelnými zdroji, které zajišťuje fungování světelného zdroje (světelných zdrojů) ve smyslu přeměny zdrojového napětí, omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu, zajišťuje startovací napětí a proud pro předehřátí, brání startu za studena, koriguje účiník či omezuje rádiovou interferenci. Toto zařízení může být za účelem výkonu těchto funkcí určeno k připojení k jinému ovladači světelného zdroje. Tento termín nezahrnuje:
-
ovládací zařízení,
-
zdroje napájení, na něž se vztahuje oblast působnosti nařízení Komise (ES) č. 278/2009 (9);
23)
„ovládacím zařízením“ se rozumí elektronické nebo mechanické zařízení, které ovládá nebo monitoruje světelný tok světelného zdroje jiným způsobem než přeměnou elektrické energie, například časovými spínači, senzory obsazení, světelnými senzory nebo zařízeními pro regulaci na základě denního světla. Navíc se za ovládací zařízení považují také fázové stmívače;
24)
„externím ovladačem světelného zdroje“ se rozumí neintegrovaný ovladač světelného zdroje určený pro instalaci mimo uzávěr světelného zdroje nebo svítidla, nebo který je možno z tohoto uzávěru odstranit, aniž by došlo k trvalému poškození světelného zdroje nebo svítidla;
25)
„předřadníkem“ se rozumí ovladač světelného zdroje umístěný mezi napájením proudu a jednou nebo více výbojkami, které na bázi indukčnosti, kapacity nebo kombinace indukčnosti a kapacity slouží především k omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu;
26)
„předřadníkem halogenové žárovky“ se rozumí ovladač světelného zdroje, který převádí standardní napětí na velmi nízké napětí pro halogenové žárovky;
27)
„kompaktní zářivkou“ se rozumí zářivka, která obsahuje veškeré součásti nezbytné pro nastartování a stabilní provoz této zářivky;
28)
„svítidlem“ se rozumí zařízení, které distribuuje, filtruje či přeměňuje světlo vysílané jedním či několika světelnými zdroji a které obsahuje veškeré součásti nezbytné pro podporu, upevnění a ochranu světelných zdrojů, případně i doplňkové prvky obvodu spolu s připojením na napájecí zdroj;
29)
„konečným uživatelem“ se rozumí fyzická osoba, která výrobek kupuje nebo se o ní předpokládá, že jej koupí pro účely, které nespadají do rámce její obchodní činnosti, podnikání, řemesla nebo povolání;
30)
„konečným vlastníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která vlastní výrobek ve fázi používání v rámci jeho životního cyklu, nebo jakákoli fyzická nebo právnická osoba jednající jménem této fyzické nebo právnické osoby.
Pro účely příloh III až V platí také definice stanovené v příloze II.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
1. Elektrické výrobky pro osvětlení uvedené v článku 1 musí splňovat požadavky na ekodesign stanovené v příloze III, pokud nejde o výrobky pro zvláštní účely.
Jednotlivé požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat v těchto fázích:
1. fáze: 1. září 2013,
2. fáze: 1. září 2014,
3. fáze: 1. září 2016.
Není-li požadavek nahrazen nebo není-li uvedeno jinak, platí jednotlivé požadavky i nadále spolu s dalšími požadavky zavedenými v pozdějších fázích.
2. Od 1. září 2013 musí výrobky pro zvláštní účely odpovídat požadavkům na informace stanoveným v příloze I.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.
2. Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí soubor technické dokumentace:
a)
obsahovat kopii informací o výrobku, které jsou poskytovány v souladu s částí 3 přílohy III tohoto nařízení;
b)
poskytnout další informace, jež musí být podle příloh I, III a IV obsažené v souboru technické dokumentace;
c)
uvést alespoň jednu reálnou kombinaci nastavení výrobku a podmínek, při nichž je výrobek v souladu s tímto nařízením.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy použijí při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době přijetí tohoto nařízení jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok nejpozději tři roky po jeho vstupu v platnost a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2012.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1194/2012 AL COMISIEI
din 12 decembrie 2012
de punere în aplicare a Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de proiectare ecologică pentru lămpile direcționale, lămpile cu diode electroluminiscente și echipamentele aferente
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (1), în special articolul 15 alineatul (1),
după consultarea Forumului consultativ privind proiectarea ecologică,
întrucât:
(1)
În temeiul Directivei 2009/125/CE, Comisia trebuie să stabilească cerințe de proiectare ecologică pentru produsele cu impact energetic care reprezintă volume semnificative de vânzări și de schimburi comerciale, au un impact semnificativ asupra mediului și prezintă un potențial semnificativ de ameliorare a impactului asupra mediului prin proiectare, fără a antrena costuri excesive.
(2)
Articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2009/125/CE prevede că, în conformitate cu procedura menționată la articolul 19 alineatul (3), precum și cu criteriile stabilite la articolul 15 alineatul (2) și după consultarea Forumului consultativ privind proiectarea ecologică, Comisia trebuie, după caz, să introducă măsuri de punere în aplicare începând cu acele produse care oferă un potențial ridicat de reducere necostisitoare a emisiilor de gaze cu efect de seră, cum ar fi produsele pentru iluminat din sectoarele casnic și terțiar, care includ lămpi direcționale, lămpi cu diode electroluminiscente și echipamentele aferente.
(3)
Comisia a efectuat un studiu pregătitor pentru a analiza aspectele tehnice, de mediu și economice ale lămpilor direcționale, ale lămpilor cu diode electroluminiscente și ale echipamentelor aferente. Studiul a fost elaborat în colaborare cu părțile implicate și părțile interesate din Uniune și din țări terțe, iar rezultatele au fost făcute publice. Un studiu pregătitor privind sursele externe de alimentare cu energie electrică a furnizat o analiză similară pentru dispozitivele de comandă pentru lămpile cu halogen.
(4)
Cerințele de proiectare ecologică obligatorii sunt aplicabile produselor introduse pe piața Uniunii, indiferent de locul unde sunt instalate sau utilizate; ca atare, astfel de cerințe nu pot fi condiționate de modul de utilizare a produsului.
(5)
Produsele care fac obiectul prezentului regulament sunt destinate în special iluminatului total sau parțial al unui spațiu, prin înlocuirea sau completarea luminii naturale cu lumină artificială, în vederea creșterii vizibilității în respectivul spațiu. Lămpile cu utilizare specială concepute în principal pentru alte tipuri de aplicații (cum ar fi semnalizarea rutieră, iluminatul terariilor sau aparatura electrocasnică), care sunt clar indicate ca atare în cadrul informațiilor despre produs, nu trebuie să facă obiectul cerințelor de proiectare ecologică prevăzute de prezentul regulament.
(6)
Noile tehnologii care apar pe piață, cum ar fi diodele electroluminiscente, trebuie să respecte dispozițiile prezentului regulament.
(7)
Aspectele legate de mediu ale produselor vizate care au fost identificate ca fiind semnificative în sensul prezentului regulament sunt consumul de energie în faza de utilizare, precum și conținutul de mercur și emisiile de mercur.
(8)
Emisiile de mercur din diferitele faze ale ciclului de viață al lămpilor, inclusiv din producerea de energie electrică în faza de utilizare și de la 80 % din lămpile fluorescente compacte direcționale care conțin mercur și care se presupune că nu sunt reciclate la sfârșitul ciclului lor de viață, au fost estimate la 0,7 tone în 2007 pentru stocul de lămpi instalate. Dacă nu se iau măsuri specifice, emisiile de mercur ale stocului de lămpi instalate vor crește, conform estimărilor, la 0,9 tone în 2020, fiind însă demonstrată posibilitatea reducerii semnificative a acestora.
(9)
Deși conținutul de mercur al lămpilor fluorescente compacte este considerat un aspect de mediu semnificativ, se cuvine reglementarea acestuia în temeiul Directivei 2011/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2). Este oportună reglementarea emisiilor de lumină ultravioletă ale lămpilor și a altor parametri cu potențiale efecte asupra sănătății în temeiul Directivelor 2006/95/CE (3) și 2001/95/CE (4) ale Parlamentului European și ale Consiliului.
(10)
Stabilirea unor cerințe de eficiență energetică pentru lămpi ar trebui să conducă la o scădere a emisiilor totale de mercur.
(11)
Articolul 14 alineatul (2) litera (d) din Directiva 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5) prevede că statele membre trebuie să se asigure că utilizatorilor de echipamente electrice și electronice din gospodăriile particulare le sunt furnizate informațiile necesare în legătură cu efectele potențiale asupra mediului și sănătății umane ale prezenței substanțelor periculoase în echipamentele electrice și electronice. Cerințele privind informațiile despre produs prevăzute în prezentul regulament trebuie să vină în completarea acestei dispoziții în ceea ce privește mercurul din lămpile fluorescente compacte.
(12)
Îmbunătățirea consumului de energie electrică al produselor care fac obiectul prezentului regulament trebuie realizată prin aplicarea unor tehnologii existente necostisitoare și nebrevetate, care să antreneze o reducere a cheltuielilor combinate pentru achiziționarea și exploatarea echipamentelor.
(13)
Trebuie stabilite o serie de cerințe privind proiectarea ecologică a produselor care fac obiectul prezentului regulament, în scopul îmbunătățirii performanței de mediu a acestora și al contribuirii la funcționarea pieței interne și la realizarea obiectivului Uniunii de reducere a consumului de energie cu 20 % în 2020, comparativ cu consumul de energie estimat pentru anul respectiv dacă nu se ia nicio măsură în acest sens.
(14)
Se preconizează că efectul combinat al cerințelor de proiectare ecologică prevăzute de prezentul regulament și de Regulamentul delegat (UE) nr. 874/2012 al Comisiei (6) va conduce la economii anuale de energie electrică de 25 TWh până în 2020 în ceea ce privește lămpile direcționale, comparativ cu situația în care nu se iau măsuri.
(15)
Cerințele de proiectare ecologică nu trebuie să aibă un impact negativ asupra funcționalității produsului din perspectiva utilizatorului și nu trebuie să afecteze sănătatea, siguranța sau mediul. În special, beneficiile reducerii consumului de energie electrică în faza de utilizare trebuie să aibă un impact mai mare decât eventualele efecte suplimentare asupra mediului din faza de fabricare a produselor care fac obiectul prezentului regulament. Pentru a garanta satisfacția consumatorilor în legătură cu lămpile cu consum redus de energie, în special cele cu LED-uri, cerințele privind funcționalitatea nu trebuie stabilite doar pentru lămpile direcționale, ci și pentru cele nedirecționale cu LED-uri, deoarece acestea nu au fost vizate de cerințele de funcționalitate prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 244/2009 al Comisiei (7). Cerințele privind informațiile despre produs trebuie să le permită consumatorilor să facă alegeri în deplină cunoștință de cauză.
(16)
Corpurile de iluminat cu LED-uri din care nu se pot extrage pentru testare separată nici lampa și nici modulul cu LED-uri nu trebuie să le ofere producătorilor de LED-uri posibilitatea de a se sustrage obligațiilor impuse de cerințele prezentului regulament.
(17)
Este necesar să se stabilească cerințe specifice la un nivel care să permită altor tipuri de lămpi să fie folosite în întregul stoc de echipamente de iluminat instalate. În paralel, trebuie stabilite cerințe generice care să fie puse în aplicare prin standarde armonizate și care să le confere noilor echipamente de iluminat o compatibilitate mai mare cu lămpile cu consum redus de energie, iar lămpilor cu consum redus de energie o compatibilitate mai mare cu o gamă mai largă de echipamente de iluminat. Cerințele privind informațiile despre produs pentru corpurile de iluminat pot ajuta utilizatorii de echipamente să găsească lămpi și echipamente compatibile.
(18)
Etapizarea cerințelor de proiectare ecologică trebuie să le ofere producătorilor timp suficient pentru a reproiecta produsele care fac obiectul prezentului regulament. Planificarea etapelor trebuie să fie de așa natură încât să se evite orice impact negativ asupra funcționalității echipamentelor de pe piață, iar impactul costurilor asupra utilizatorilor finali și producătorilor, în special asupra întreprinderilor mici și mijlocii, este luat în considerare, asigurându-se totodată îndeplinirea în timp util a obiectivelor prezentului regulament.
(19)
Măsurarea parametrilor relevanți ai produselor trebuie efectuată prin metode de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, care iau în considerare metodele de măsurare general recunoscute de ultimă generație, inclusiv, în cazul în care sunt disponibile, standardele armonizate adoptate de organismele europene de standardizare enumerate în anexa I la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8).
(20)
În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2009/125/CE, prezentul regulament trebuie să specifice procedurile aplicabile de evaluare a conformității.
(21)
Pentru a facilita verificarea conformității, producătorii trebuie să furnizeze informații în cadrul documentației tehnice menționate în anexele V și VI la Directiva 2009/125/CE, în măsura în care acestea sunt relevante pentru cerințele stabilite în prezentul regulament.
(22)
Pe lângă cerințele obligatorii din punct de vedere juridic stabilite în prezentul regulament, trebuie identificate criteriile indicative de referință pentru cele mai bune tehnologii disponibile, pentru a face disponibile la scară largă și ușor accesibile informațiile cu privire la performanța de mediu pe durata ciclului de viață al produselor care intră sub incidența prezentului regulament.
(23)
Revizuirea prezentului regulament trebuie să țină seama, în special, de tendința vânzărilor de lămpi cu utilizare specială, pentru a asigura faptul că acestea nu sunt folosite pentru alte aplicații decât cele speciale, precum și pentru a asigura dezvoltarea de noi tehnologii, cum ar fi LED-urile și LED-urile organice. Revizuirea trebuie să evalueze fezabilitatea introducerii de cerințe de eficiență energetică la nivelul clasei A, astfel cum sunt definite de Regulamentul delegat (UE) nr. 874/2012, sau cel puțin la nivelul clasei B pentru lămpile direcționale cu halogen care funcționează la tensiunea rețelei (ținând seama de criteriile stabilite mai jos în tabelul 2 de la punctul 1.1 din anexa III). Aceasta trebuie, de asemenea, să evalueze posibilitatea introducerii de cerințe de eficiență energetică semnificativ mai stricte pentru alte lămpi cu filament. Revizuirea trebuie să evalueze, de asemenea, cerințele de funcționalitate privind indicele de redare a culorii al lămpilor cu LED-uri.
(24)
Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 19 alineatul (1) din Directiva 2009/125/CE,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiect și domeniu de aplicare
Prezentul regulament stabilește cerințele de proiectare ecologică pentru introducerea pe piață a următoarelor produse electrice de iluminat:
(a)
lămpi direcționale;
(b)
lămpi cu diode electroluminiscente (cu LED-uri);
(c)
echipamente concepute pentru instalare între rețeaua de alimentare și lămpi, inclusiv dispozitive de comandă pentru lămpi, dispozitive de control și corpuri de iluminat (altele decât balasturile și corpurile de iluminat pentru lămpile cu descărcare de intensitate înaltă și fluorescente),
inclusiv atunci când acestea sunt integrate în alte produse.
De asemenea, prezentul regulament stabilește cerințele privind informațiile despre produs pentru produsele cu destinație specială.
Modulele cu LED-uri sunt exceptate de la conformarea cu cerințele prezentului regulament dacă sunt comercializate ca parte a corpurilor de iluminat introduse pe piață în cantități mai mici de 200 de unități pe an.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, pe lângă definițiile de la articolul 2 din Directiva 2009/125/CE, se aplică următoarele definiții:
1.
„iluminat” înseamnă direcționarea unei lumini asupra unei suprafețe, a unui obiect sau asupra spațiului din jurul acestora, astfel încât acestea să poată fi văzute de oameni;
2.
„iluminat de accentuare” înseamnă un tip de iluminat care presupune că lumina este direcționată astfel încât să evidențieze un obiect sau o parte dintr-un spațiu;
3.
„produs electric de iluminat” înseamnă un produs conceput pentru utilizarea cu energie electrică și destinat pentru utilizare în iluminat;
4.
„produs cu destinație specială” înseamnă un produs care utilizează tehnologiile reglementate de prezentul regulament, însă care este destinat utilizării în aplicații speciale, din cauza parametrilor săi tehnici, după cum este descris în documentația tehnică. Aplicațiile speciale sunt acele aplicații care necesită parametri tehnici care nu sunt necesari pentru scopul iluminării suprafețelor sau obiectelor comune în situații obișnuite. Aplicațiile speciale sunt de următoarele tipuri:
(a)
aplicații unde scopul principal al luminii nu este iluminatul, cum ar fi:
(i)
emisia de lumină ca agent în procesele chimice sau biologice (cum ar fi polimerizarea, lumina ultravioletă utilizată pentru conservare/uscare/întărire, terapia fotodinamică, horticultura, îngrijirea animalelor, produse pentru combaterea insectelor);
(ii)
captura de imagini și proiecția de imagini (cum ar fi blitz-urile aparatelor de fotografiat, fotocopiatoarele, videoproiectoarele);
(iii)
încălzirea (de exemplu, lămpile cu infraroșu);
(iv)
semnalizarea (cum ar fi lămpile de control al traficului sau balizele din aeroporturi);
(b)
aplicații de iluminat unde:
(i)
distribuția spectrală a luminii are ca scop schimbarea aspectului suprafeței sau a obiectului iluminat, pe lângă acela de a le face vizibile (cum ar fi iluminatul unui stand alimentar sau lămpile colorate, astfel cum sunt definite la punctul 1 din anexa I), cu excepția variațiilor temperaturii de culoare corelate; sau
(ii)
distribuția spectrală a luminii este adaptată la nevoile specifice ale echipamentului tehnic special, pe lângă obiectivul de a face ca suprafața sau obiectul să devină vizibile pentru oameni (cum ar fi iluminatul de studio, iluminatul de spectacol cu efecte speciale, iluminatul de teatru); sau
(iii)
suprafața sau obiectul iluminat necesită protecție specială împotriva efectelor negative ale sursei luminoase (cum ar fi iluminatul cu filtrare specială pentru pacienții fotosensibili sau iluminatul exponatelor de muzeu fotosensibile); sau
(iv)
iluminatul este necesar numai pentru situații de urgență (cum ar fi corpurile de iluminat pentru iluminatul de urgență sau dispozitivele de comandă pentru iluminatul de urgență); sau
(v)
produsele de iluminat trebuie să reziste la condiții fizice extreme (de exemplu, vibrații sau temperaturi mai mici de - 20 °C sau de peste 50 °C);
(c)
produse care încorporează produse de iluminat, atunci când scopul principal nu este iluminatul, iar produsul depinde de aportul de energie în vederea îndeplinirii scopului său principal în timpul utilizării (cum ar fi frigiderele, mașinile de cusut, endoscoapele, analizoarele de sânge);
5.
„sursă de lumină” înseamnă o suprafață sau un obiect destinat să emită în principal radiații optice vizibile produse printr-o transformare a energiei. Termenul „vizibil” se referă la o lungime de undă de 380-780 nm;
6.
„lampă” înseamnă o unitate a cărei performanță poate fi evaluată independent și care cuprinde una sau mai multe surse de lumină. Aceasta mai poate conține componente suplimentare necesare pornirii, alimentării cu energie sau funcționării stabile a unității sau pentru distribuirea, filtrarea sau transformarea radiațiilor optice, în cazul în care aceste componente nu pot fi îndepărtate fără a deteriora iremediabil unitatea;
7.
„soclul lămpii” înseamnă acea parte a lămpii care asigură conectarea la alimentarea cu energie electrică prin intermediul unui fasung al lămpii sau al unei dulii și care poate servi și la fixarea lămpii în dulie;
8.
„fasungul lămpii” sau „dulia” înseamnă un dispozitiv care fixează lampa într-o anumită poziție, de obicei cu ajutorul unui soclu aflat în interiorul acestuia, caz în care acesta asigură și alimentarea cu energie electrică a lămpii;
9.
„lampă direcțională” înseamnă o lampă în cazul căreia cel puțin 80 % din fluxul luminos este emis într-un unghi solid de π sr (corespunzător unui con cu un unghi la vârf de 120°);
10.
„lampă nedirecțională” înseamnă o lampă care nu este direcțională;
11.
„lampă cu filament” înseamnă o lampă în care lumina este produsă cu ajutorul unui conductor filiform încălzit până la incandescență la trecerea unui curent electric. Lampa poate să conțină gaze care influențează procesul de incandescență;
12.
„lampă cu incandescență” înseamnă o lampă cu filament în care filamentul funcționează într-un bec vid sau este înconjurat de un gaz inert;
13.
„lampă cu halogen (tungsten)” înseamnă o lampă al cărei filament este din tungsten și este înconjurat de un gaz care conține halogeni sau compuși halogenați; aceasta poate fi prevăzută cu o alimentare integrată cu energie;
14.
„lampă cu descărcare” înseamnă o lampă în care lumina este produsă, direct sau indirect, cu ajutorul unei descărcări electrice prin intermediul unui gaz, vapor de metal sau al unui amestec de mai multe gaze și vapori;
15.
„lampă fluorescentă” înseamnă o lampă cu descărcare de tipul celor cu vapori de mercur de joasă presiune, în care cea mai mare parte a luminii este emisă de unul sau mai multe straturi de substanțe luminiscente excitate de radiațiile ultraviolete cauzate de descărcare. Lămpile fluorescente pot fi prevăzute cu un balast încorporat;
16.
„lampă fluorescentă fără balast încorporat” înseamnă o lampă fluorescentă cu un singur soclu sau cu socluri la ambele capete fără balast încorporat;
17.
„lampă cu descărcare de intensitate ridicată” înseamnă o lampă cu descărcare electrică în care arcul generator de lumină este stabilizat cu ajutorul temperaturii pereților tubului, iar arcul dispune de o încărcare a pereților tubului de descărcare mai mare de 3 wați per centimetru pătrat;
18.
„diodă emițătoare de lumină (LED)” înseamnă o sursă de lumină care conține un dispozitiv în stare solidă prevăzut cu o joncțiune p-n din material anorganic. Joncțiunea emite o radiație optică în cazul excitării cu un curent electric;
19.
„pachet LED” înseamnă un ansamblu care are unul sau mai multe LED-uri. Ansamblul poate include un element optic și interfețe termice, mecanice și electrice;
20.
„modul cu LED-uri” înseamnă un ansamblu care nu are niciun soclu și care conține unul sau mai multe pachete LED pe o placă de circuit imprimat. Ansamblul poate conține componente electrice, optice, mecanice și termice, precum și interfețe și dispozitive de comandă;
21.
„lampă cu LED-uri” înseamnă o lampă care conține una sau mai multe module cu LED-uri. Lampa poate fi prevăzută cu un soclu;
22.
„dispozitiv de comandă pentru lămpi” înseamnă un dispozitiv situat între alimentarea cu energie electrică și una sau mai multe lămpi, care oferă o funcționalitate legată de funcționarea lămpii (lămpilor), cum ar fi transformarea tensiunii de alimentare, limitarea curentului lămpii (lămpilor) la valoarea cerută, furnizarea tensiunii de pornire și a curentului de preîncălzire, împiedicarea demarării la rece, corectarea factorului de putere sau reducerea interferențelor radio. Dispozitivul poate fi conceput pentru a fi conectat la alte dispozitive de comandă pentru lămpi cu scopul de a îndeplini aceste funcții. Termenul nu include:
-
dispozitive de control;
-
alimentatoare cu energie în temeiul Regulamentului (CE) nr. 278/2009 al Comisiei (9);
23.
„dispozitiv de control” înseamnă un dispozitiv electronic sau mecanic de control sau de monitorizare a fluxului luminos al lămpii prin alte mijloace decât conversia energiei, cum ar fi comutatoarele, senzorii de ocupare, senzorii de lumină și dispozitivele de reglare a luminii zilei. În plus, variatoarele de intensitate sunt considerate, de asemenea, dispozitive de control;
24.
„dispozitiv extern de comandă pentru lămpi” înseamnă un dispozitiv de comandă pentru lămpi neintegrat destinat să fie instalat în exteriorul carcasei unei lămpi sau a corpului de iluminat sau pentru a fi scos din carcasă, fără a deteriora iremediabil lampa sau corpul de iluminat;
25.
„balast” înseamnă un dispozitiv de comandă pentru lămpi poziționat între sursa de alimentare și una sau mai multe lămpi cu descărcare care, prin mijloace de inductanță, capacitate sau o combinație de inductanță și capacitate electrică, servește în principal la limitarea curentului lămpii (lămpilor) la valoarea cerută;
26.
„dispozitiv de comandă pentru lămpi cu halogen” înseamnă un dispozitiv de comandă a lămpii care transformă o tensiune ridicată într-una foarte joasă în cazul lămpilor cu halogen;
27.
„lampă fluorescentă compactă” înseamnă o lampă fluorescentă care include toate componentele necesare pornirii și funcționării lămpii în condiții de stabilitate;
28.
„corp de iluminat” înseamnă un aparat care distribuie, filtrează sau transformă lumina transmisă de la una sau mai multe lămpi și care include toate componentele necesare pentru susținerea, fixarea și protejarea lămpilor și, în cazul în care este necesar, circuitele auxiliare împreună cu mijloacele pentru conectarea acestora la sursa de energie;
29.
„utilizator final” înseamnă o persoană fizică care cumpără sau urmează să cumpere un produs în scopuri care nu sunt legate de activitățile sale comerciale, de afaceri, artizanale sau profesionale;
30.
„proprietar final” înseamnă persoana sau entitatea care deține un produs în faza de utilizare din ciclul de viață al acestuia sau orice persoană, o entitate sau un organism care acționează în numele unei astfel de persoane sau entități.
În sensul anexelor III-V, se aplică, de asemenea, definițiile din anexa II.
Articolul 3
Cerințe de proiectare ecologică
(1) Produsele electrice de iluminat enumerate la articolul 1 îndeplinesc cerințele de proiectare ecologică stabilite în anexa III, cu excepția cazului în care acestea sunt produse cu destinație specială.
Fiecare cerință de proiectare ecologică se aplică în conformitate cu următoarele etape:
Etapa 1: 1 septembrie 2013
Etapa 2: 1 septembrie 2014
Etapa 3: 1 septembrie 2016.
Cu excepția cazului în care cerința este înlocuită sau cu excepția cazului în care nu se specifică altfel, fiecare cerință continuă să se aplice coroborat cu celelalte cerințe introduse ulterior.
(2) Începând de la 1 septembrie 2013, produsele cu destinație specială trebuie să respecte cerințele de informare stabilite în anexa I.
Articolul 4
Evaluarea conformității
(1) Procedura de evaluare a conformității menționată la articolul 8 din Directiva 2009/125/CE este reprezentată de controlul intern al proiectării prevăzut în anexa IV la directiva respectivă sau de sistemul de management prevăzut în anexa V la aceeași directivă.
(2) În sensul evaluării conformității în temeiul articolului 8 din Directiva 2009/125/CE, dosarul cu documentație tehnică trebuie:
(a)
să conțină o copie a informațiilor despre produs furnizate în conformitate cu partea 3 din anexa III la prezentul regulament;
(b)
să includă orice alte informații prevăzute de anexele I, III și IV în dosarul cu documentația tehnică;
(c)
să specifice cel puțin o combinație realistă de setări ale produsului și de condiții potrivit cărora produsul este în conformitate cu prezentul regulament.
Articolul 5
Procedura de verificare în scopul supravegherii pieței
Statele membre aplică procedura de verificare descrisă în anexa IV la prezentul regulament atunci când efectuează verificările având drept scop supravegherea pieței menționate la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2009/125/CE.
Articolul 6
Criterii de referință indicative
Criteriile indicative de referință pentru cele mai performante produse și tehnologii disponibile pe piață la momentul adoptării prezentului regulament sunt prevăzute în anexa V.
Articolul 7
Revizuire
Comisia revizuiește prezentul regulament în lumina progreselor tehnologice, în termen de maximum trei ani de la intrarea în vigoare a acestuia, și prezintă rezultatele acestei revizuiri forumului consultativ.
Articolul 8
Intrare în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 12 decembrie 2012.