NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 480/2014
ze dne 3. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména na čl. 22 odst. 7, čl. 37 odst. 13, čl. 38 odst. 4, čl. 40 odst. 4, čl. 41 odst. 3, čl. 42 odst. 1, čl. 42 odst. 6, čl. 61 odst. 3, čl. 68 odst. 1, článek 101, čl. 125 odst. 8, čl. 125 odst. 9, čl. 127 odst. 7, čl. 127 odst. 8 a čl. 144 odst. 6 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Část druhá nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví společná ustanovení, která se vztahují na Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF), jež nyní fungují ve společném rámci (dále jen „evropské strukturální a investiční fondy“ či „ESI fondy“). Třetí část uvedeného nařízení dále obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF a Fond soudržnosti, ale nevztahují se na EZFRV a ENRF, a čtvrtá část uvedeného nařízení obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, ale nevztahují se na EZFRV. Toto nařízení tedy stanoví ustanovení, která se vztahují na všechny ESI fondy, jakož i ustanovení, která se vztahují jen na EFRR a Fond soudržnosti, nebo na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF.
(2)
Je nutné stanovit podrobná pravidla týkající se kritérií pro určení výše finanční opravy, kterou může Komise uplatnit ve výkonnostním rámci na každou prioritu uvedenou v programech podporovaných z ESI fondů.
(3)
Tyto finanční opravy mohou být uplatněny jen za předpokladu, že je najednou splněno několik podmínek. Výše finanční opravy by měla být určena na základě paušálních sazeb odvozených z koeficientu vypočteného na základě rozsahu fyzického dokončení a úrovně absorpce finančních prostředků. Vnější faktory přispívající k závažnému nesplnění cílů stanovených ve výkonnostním rámci do roku 2023, vyjma faktorů vylučujících finanční opravy, by se měly zvažovat případ od případu a mohly by být důvodem pro nižší sazbu opravy, než jaká by byla uplatněna na základě koeficientu.
(4)
V ustanoveních týkajících se kritérií pro určení výše finančních oprav, které mají být uplatněny ve výkonnostním rámci, by se zvláštní příspěvek z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí měl posuzovat zvlášť.
(5)
Ustanovení o nákupu pozemků s podporou finančních nástrojů by měla být vyjasněna specifickými pravidly.
(6)
Aby rámec pro kombinování grantů na technickou podporu a finančního nástroje do jedné operace byl soudržný, je třeba, aby takové kombinování bylo dovoleno pouze pro účely technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce.
(7)
Aby bylo zajištěno, že prováděním finančních nástrojů jsou pověřeny subjekty, které mají náležitou schopnost je provádět v souladu s cíli a prioritami ESI fondů a tím nejefektivnějším způsobem, měla by být stanovena kritéria výběru těchto subjektů a také jejich úloha, závazky a odpovědnost.
(8)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení finančních nástrojů poskytujících záruky, příspěvky z programů by měly být podloženy obezřetným předběžným posouzením rizik s přihlédnutím k odpovídajícímu multiplikačnímu poměru.
(9)
Aby bylo zajištěno, že finanční nástroje jsou prováděny v souladu s platným právem, měla by být přijata zvláštní ustanovení pro jejich řízení a kontrolu, včetně auditu.
(10)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení příspěvků z programu na finanční nástroje, mělo by se jakékoli odejmutí takových příspěvků náležitě promítnout do příslušných žádostí o platby.
(11)
Pro zajištění neměnného způsobu výpočtu způsobilých kapitalizovaných subvencí úrokových sazeb a subvencí poplatků za záruky by měla být stanovena specifická pravidla jejich výpočtu.
(12)
Ve snaze o rychlé a efektivní poskytnutí finančních prostředků reálné ekonomice a o řádné finanční řízení při zajištění přiměřeného odměňování subjektů provádějících finanční nástroje by měla být stanovena kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušné prahové hodnoty a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů.
(13)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se při výpočtu příspěvku z veřejných zdrojů měly zohlednit příjmy z operací.
(14)
Je nezbytné stanovit metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operace s přihlédnutím k referenčním obdobím pro sektor dané operace, k ziskovosti běžně očekávané u druhu dané investice, k uplatnění zásady „znečišťovatel platí“ a případně ke kapitálu v souvislosti s relativní prosperitou daného členského státu nebo regionu.
(15)
Pro sektory by měla být stanovena referenční období, která vycházejí ze zaznamenaných a uchovaných historických údajů o projektech vytvářejících příjmy v programovém období 2007-2013.
(16)
Je nezbytné definovat náklady a příjmy, které se zohledňují při výpočtu diskontovaných čistých příjmů, jakož i podmínky pro stanovení zbytkové hodnoty a finanční diskontní sazby.
(17)
Diskontní sazba ve výši 4 %, navržená jako orientační referenční hodnota, by měla vycházet ze současné dlouhodobé míry návratnosti u mezinárodního portfolia investic vypočtené jako průměrný výnos z aktiv ve výši 3 % upravený směrem nahoru o 1 %, což odpovídá procentnímu poklesu průměrného výnosu z dlouhodobých státních dluhopisů v zemích Unie od doby, kdy byla stanovena finanční diskontní sazba pro programové období 2007-2013.
(18)
Zásada „znečišťovatel platí“ vyžaduje, aby environmentální náklady v důsledku znečištění i prevence hradili ti, kdo znečištění způsobují, a aby systémy zpoplatnění odrážely úplné náklady, včetně kapitálových nákladů, nákladů na environmentální služby, environmentálních nákladů v důsledku znečištění a nákladů na realizovaná preventivní opatření a nákladů souvisejících s nedostatkem použitých zdrojů.
(19)
Za účelem snížení administrativní zátěže by příjemcům mělo být pro výpočet nepřímých nákladů dovoleno použít stávající metody a odpovídající sazby stanovené v rámci jiných politik Unie, jsou-li tyto operace a příjemci podobné povahy.
(20)
Aby bylo zajištěno, že operace financované z ESI fondů, u kterých lze u nepřímých nákladů uplatnit paušální sazbu stanovenou v rámci jiných politik Unie, jsou podobné operacím financovaným v rámci těchto jiných politik Unie, je nezbytné definovat kategorie zásahu a investiční priority nebo opatření, pod něž tyto operace spadají.
(21)
Měla by být vytvořena metodika přezkumu kvality velkých projektů. Přezkum kvality provedený nezávislými odborníky je nezbytnou podmínkou pro to, aby členský stát mohl Komisi předložit velký projekt prostřednictvím oznamovacího postupu stanoveného v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(22)
Rozhodne-li se členský stát použít oznamovací postup, měl by se rozhodnout, zda má být daný velký projekt posouzen nezávislými odborníky za technické pomoci Komise, nebo po dohodě s Komisí jinými nezávislými odborníky.
(23)
Mezi hlavní faktory určující, zda bude výsledek přezkumu kvalitní a spolehlivý, patří kapacita, způsobilost a nestrannost nezávislých odborníků provádějících přezkum kvality velkých projektů. Pro zajištění spolehlivosti a vysoké úrovně práce odborníků na přezkumu kvality by tudíž měly být stanoveny jisté požadavky na nezávislé odborníky. Tato kritéria by měli splňovat všichni nezávislí odborníci bez ohledu na to, zda je jejich činnost podpořena technickou pomocí z podnětu Komise nebo členským státem. Povinností členského státu by mělo být ověřit, zda nezávislí odborníci tyto požadavky splňují, a to ještě předtím, než Komisi požádá o souhlas s výběrem nezávislých odborníků.
(24)
Jelikož Komisi mohou být prostřednictvím oznamovacího postupu předloženy pouze velké projekty, které byly nezávislými odborníky ohodnoceny pozitivně, je nezbytné stanovit pro tento účel jasná kritéria. Je také nutné stanovit fáze tohoto přezkumu a parametry pro posouzení kvality, jež mají být při přezkumu použity, aby bylo zajištěno, že přezkum kvality každého velkého projektu je založen na stejném metodickém přístupu a že přezkum kvality je prováděn způsobem, jenž přispěje ke zlepšení kvality velkých projektů, které jsou předmětem tohoto přezkumu.
(25)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 požaduje, aby řídicí orgán zřídil systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících operací. Je proto nezbytné stanovit seznam údajů, které mají být v uvedeném systému zaznamenávány a uchovávány.
(26)
Některé údaje jsou relevantní pouze pro určité druhy operací nebo pro některé z ESI fondů; použitelnost požadavků na údaje je proto třeba upřesnit. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1304/2013 (2) stanoví konkrétní požadavky na zaznamenávání a uchovávání údajů o jednotlivých účastnících operací podporovaných z ESF, ke kterým je třeba přihlédnout.
(27)
Seznam údajů by měl zohlednit požadavky na podávání zpráv stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízeních o jednotlivých fondech, aby bylo zajištěno, že pro každou operaci existují údaje nezbytné pro finanční řízení a monitorování, včetně údajů nutných k vypracování žádostí o platby, účetních závěrek a zpráv o provádění operace, a to v podobě, ve které je lze snadno shromažďovat a upravovat. Tento seznam by měl zohlednit fakt, že některé základní údaje o operacích v počítačové podobě jsou nezbytné pro účinné finanční řízení operací a splnění požadavku na zveřejňování základních informací o operacích. Pro účinné plánování a provádění ověřování a auditů jsou nutné některé další údaje.
(28)
Seznam údajů, které mají být zaznamenávány a uchovávány, by neměl předjímat technické vlastnosti ani strukturu počítačových systémů vytvořených řídicími orgány, ani předurčovat formát zaznamenaných a uchovávaných údajů, nejsou-li v tomto nařízení výslovně uvedeny. Seznam by rovněž neměl předjímat způsob, jakým se údaje do systému zadávají nebo se v něm generují; v některých případech mohou údaje obsažené v seznamu vyžadovat zadání vícero hodnot. Je však nezbytné stanovit některá pravidla ohledně povahy těchto údajů, aby bylo zajištěno, že řídicí orgán je schopen splnit své povinnosti, pokud jde o monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně případů, kdy to vyžaduje zpracování údajů o jednotlivých účastnících.
(29)
Aby mohla být prováděna kontrola a audit výdajů v rámci operačních programů, je nutné stanovit kritéria, kterými by se měla řídit auditní stopa, aby byla považována za adekvátní.
(30)
V souvislosti s auditní činností podle nařízení (EU) č. 1303/2013 je nezbytné stanovit, že Komise i členské státy by měly zabránit jakémukoli neoprávněnému zveřejnění osobních údajů či přístupu k nim, a specifikovat účely, pro které Komise a členské státy mohou tyto údaje zpracovávat.
(31)
Za audit operací odpovídá auditní orgán. Aby byly rozsah a účinnost auditů adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(32)
Je nezbytné podrobně stanovit základ pro výběr vzorku operací, u nichž má být proveden audit, kterým by se měl auditní orgán řídit při vypracování či schvalování metody výběru vzorků, a dále stanovit jednotku pro výběr vzorku, určitá technická kritéria, která mají být použita při výběru vzorku, a případně faktory, které mají být zohledněny při výběru doplňkových vzorků.
(33)
Auditní orgán by měl vypracovat výrok auditora zahrnující účetní závěrky podle nařízení (EU) č. 1303/2013. Aby byly rozsah a obsah auditů účetních závěrek adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(34)
Aby byla zajištěna právní jistota a rovné zacházení se všemi členskými státy při uplatňování finančních oprav v souladu se zásadou proporcionality, je nezbytné stanovit kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, definovat základní druhy nedostatků a kritéria, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a stanovit kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
(35)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví následující ustanovení, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
ustanovení, kterými se doplňuje část druhá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ENRF (dále jen „ESI fondy“), pokud jde o:
i)
kritéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci,
ii)
pravidla týkající se finančních nástrojů, pokud jde o:
-
další zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků a spojení technické podpory s finančními nástroji,
-
další zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje, souvisejících kritérií výběru a produktů, jež lze prostřednictvím finančních nástrojů poskytovat,
-
pravidla týkající se řízení a kontroly některých finančních nástrojů, včetně kontrol, které mají být prováděny řídicími a auditními orgány, opatření pro uchovávání podkladů, prvků, které mají být doloženy podklady, a řídicích, kontrolních a auditních mechanismů,
-
pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby,
-
zvláštní pravidla týkající se zavedení systému kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky,
-
zvláštní pravidla ohledně kritérií pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušných prahových hodnot a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů,
iii)
metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací, které po dokončení vytvářejí čistý příjem,
iv)
paušální sazbu u nepřímých nákladů a související metody uplatňované v jiných politikách Unie;
b)
ustanovení, kterými se doplňuje část třetí uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů;
c)
ustanovení, kterými se doplňuje část čtvrtá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, pokud jde o:
i)
pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci monitorovacího systému zavedeného řídicím orgánem zaznamenat a uchovat v elektronické podobě,
ii)
podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídicího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců podpory,
iii)
rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodiku výběru vzorku operací,
iv)
podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise,
v)
podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritérií, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a kritérií pro uplatnění paušální sazby nebo extrapolovaných finančních oprav.
KAPITOLA II
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST DRUHÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA ESI FONDY
ODDÍL I
KRitéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Článek 2
Stanovení výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy, již má Komise uplatnit v souladu s čl. 22 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, je paušální sazba stanovená na základě poměru mezi průměrem hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění podle výkonnostního rámce a konečnou mírou plnění finančního ukazatele podle uvedeného výkonnostního rámce (dále jen „koeficient plnění/absorpce“).
2. Koeficient plnění/absorpce se vypočte následujícím způsobem:
a)
konečná hodnota dosažená u každého ukazatele výstupů a klíčového kroku provádění zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnými cílovými hodnotami, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty;
b)
stanoví se průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
c)
konečná hodnota dosažená u finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnou cílovou hodnotou, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
d)
průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí konečnou mírou plnění finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority.
3. Týká-li se priorita více než jednoho ESI fondu nebo kategorie regionů, vypočte se koeficient plnění/absorpce zvlášť pro každý ESI fond nebo kategorii regionů.
Článek 3
Výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy je stanovena následovně:
a)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 65 %, ale vyššího než 60 % se uplatní paušální sazba ve výši 5 %;
b)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 60 %, ale vyššího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 10 %;
c)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 25 %.
2. Paušální sazba se uplatní na příspěvky z ESI fondů určené na základě výdajů vykázaných členským státem v rámci priority, která splňuje podmínky uvedené v čl. 22 odst. 7 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to po uplatnění jakýchkoli jiných finančních oprav.
U priorit týkajících se více než jednoho ESI fondu či kategorie regionů se paušální sazba uplatní na každý jednotlivý ESI fond nebo kategorii regionů.
3. Vnější faktory, které se podílely na závažném nesplnění cílů, jež nejsou uvedeny v čl. 22 odst. 7 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, se posuzují případ od případu. Paušální opravu podle odstavce 1 lze snížit až o 50 % při zvážení rozsahu vlivu těchto faktorů na závažné nesplnění cílů.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 1 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
ODDÍL II
Finanční nástroje
Článek 4
Zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční nástroje financované z EFRR, Fondu soudržnosti a EZFRV mohou podporovat investice, které zahrnují nákup nezastavěných i zastavěných pozemků za částku nepřevyšující 10 % příspěvku z programu vyplaceného konečnému příjemci. V případě záruk se toto procento použije na částku příslušné půjčky nebo jiných rizikových nástrojů.
2. Pokud je konečným příjemcům poskytována podpora z finančních nástrojů na investice do infrastruktury s cílem podpořit rozvoj nebo obnovu měst, hraniční hodnota uvedená v odstavci 1 činí 20 %.
3. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech operací týkajících se ochrany životního prostředí se řídicí orgán může od hraničních hodnot uvedených v odstavcích 1 a 2 odchýlit.
Článek 5
Spojení technické podpory s finančními nástroji
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Granty na technickou podporu lze kombinovat s finančními nástroji do jediné operace podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 pouze za účelem technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce, který má být takovou operací podpořen.
Článek 6
Zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Subjekty provádějící finanční nástroje vykonávají své povinnosti v souladu s platným právem a jednají s takovou mírou odborné péče, efektivity, transparentnosti a pečlivosti, jaká se očekává od profesionálního subjektu se zkušenostmi v provádění finančních nástrojů. Tyto subjekty zajistí, aby:
a)
koneční příjemci získávající podporu z finančních nástrojů byli vybíráni s řádným přihlédnutím k povaze finančního nástroje a potenciální ekonomické životnosti investičních projektů, které mají být financovány. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů;
b)
koneční příjemci byli informováni o tom, že financování je poskytováno z programů spolufinancovaných ESI fondy, a to v souladu s požadavky stanovenými v článku 115 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF a Fond soudržnosti, v čl. 66 odst. 1 písm. c) bodu i) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (3) pro EZFRV a v souladu s budoucím právním aktem Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory v rámci námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020 („nařízení o ENRF“) pro ENRF;
c)
podpora z finančních nástrojů byla poskytována způsobem, který je přiměřený a který co nejméně narušuje hospodářskou soutěž;
d)
preferenční odměňování soukromých investorů nebo veřejných investorů působících podle zásady tržního hospodářství, jak je uvedeno v čl. 37 odst. 2 písm. c) a čl. 44 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, bylo přiměřené rizikům, která tito investoři přijímají, a omezené na minimum nutné k přilákání takových investorů, což je zajištěno podmínkami a procesními zárukami.
2. Jelikož přímá finanční odpovědnost řídicího orgánu vůči subjektům provádějícím finanční nástroje nebo konečným příjemcům, jakož i jeho odpovědnost, pokud jde o jiný dluh či závazek finančního nástroje, nesmí překročit částku přidělenou řídicím orgánem na finanční nástroj podle příslušných dohod o financování, subjekty provádějící finanční nástroje zajistí, aby vůči řídicímu orgánu nebyly uplatňovány žádné nároky nad částku jím přidělenou na finanční nástroj.
3. Subjekty provádějící finanční nástroje jsou odpovědné za úhradu příspěvků z programu vykazujících nesrovnalosti spolu s úrokem a dalšími výnosy z těchto příspěvků.
Subjekty provádějící finanční nástroje však za úhradu částek uvedených v prvním pododstavci nejsou odpovědné, doloží-li v případě jednotlivé nesrovnalosti splnění těchto kumulativních podmínek:
a)
k nesrovnalosti došlo na úrovni konečných příjemců, nebo v případě fondu fondů na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo konečných příjemců;
b)
subjekty provádějící finanční nástroje vyhověly ustanovením odstavce 1 tohoto článku, pokud jde o příspěvky z programu vykazující nesrovnalost;
c)
částky vykazující nesrovnalost nebylo možné získat zpět navzdory tomu, že subjekty provádějící finanční nástroje s náležitou péčí podnikly veškerá použitelná smluvní a právní opatření.
Článek 7
Kritéria pro výběr subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výběru subjektu, který má provádět finanční nástroj, v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a čl. 38 odst. 4 písm. b) body ii) a iii) nařízení (EU) č. 1303/2013, se řídicí orgán ujistí, že tento subjekt splňuje následující minimální podmínky:
a)
je podle unijního a vnitrostátního práva oprávněn vykonávat příslušné prováděcí úkoly;
b)
má přiměřenou ekonomickou a finanční životaschopnost;
c)
má přiměřenou schopnost provádět finanční nástroj, včetně organizační struktury a rámce správy a řízení, která pro řídicí orgán představuje nezbytnou jistotu;
d)
disponuje systémem účinné a efektivní vnitřní kontroly;
e)
používá účetní systém, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé informace;
f)
souhlasí s tím, aby byl auditován auditními orgány členského státu, Komisí a Evropským účetním dvorem.
2. Při výběru subjektu podle odstavce 1 řídicí orgán náležitě zohlední povahu finančního nástroje, který má být prováděn, předchozí zkušenosti subjektu s prováděním podobných finančních nástrojů, odbornost a zkušenosti navrhovaných členů týmu a provozní a finanční způsobilost subjektu. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů. Použijí se alespoň následující kritéria výběru:
a)
podloženost a věrohodnost metodiky určování a hodnocení finančních zprostředkovatelů a konečných příjemců;
b)
výše nákladů a poplatků spojených s řízením souvisejících s prováděním finančního nástroje a navrhovaná metodika jejich výpočtu;
c)
podmínky uplatňované v souvislosti s podporou poskytovanou konečným příjemcům, včetně cen;
d)
schopnost obstarat prostředky na investice do konečných příjemců doplňující příspěvky z programu;
e)
schopnost doložit další činnost kromě stávající činnosti;
f)
v případech, kdy subjekt provádějící finanční nástroj přidělí do finančního nástroje vlastní finanční prostředky nebo se podílí na riziku, opatření navrhovaná ke sladění zájmů a zmírnění případných střetů zájmů.
3. Pokud subjekt, který provádí fond fondů, včetně EIB, svěří prováděcí úkoly dále finančnímu zprostředkovateli, musí zajistit, aby tento finanční zprostředkovatel splňoval požadavky a kritéria uvedené v odstavcích 1 a 2.
Článek 8
Zvláštní pravidla týkající se záruk poskytovaných prostřednictvím finančních nástrojů
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pokud finanční nástroje poskytují záruky, musí být splněny následující požadavky:
a)
mezi částkou příspěvku z programu vyčleněnou na pokrytí očekávaných i neočekávaných ztrát z nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik, které mají být kryté zárukami, a hodnotou odpovídajících vyplacených nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik musí existovat přiměřený multiplikační poměr;
b)
multiplikační poměr se stanoví pomocí obezřetného předběžného hodnocení rizik konkrétního záručního produktu, který má být poskytnut, s přihlédnutím ke konkrétním tržním podmínkám, investiční strategii dotyčného finančního nástroje a zásadám hospodárnosti a efektivnosti. Toto předběžné posouzení rizik je možné revidovat, je-li to odůvodněno pozdějšími tržními podmínkami;
c)
příspěvek z programu vyčleněný na proplacení záruk musí vycházet z tohoto předběžného hodnocení rizik;
d)
nevyplatil-li finanční zprostředkovatel nebo subjekt, jenž má prospěch ze záruk, plánovanou částku nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik konečným příjemcům, způsobilé výdaje se úměrně sníží.
Článek 9
Řízení a kontrola finančních nástrojů zřízených na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni
(Čl. 40 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje zřízené na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni podle čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 řídicí orgán zajistí, aby:
a)
operace byla v souladu s platným právem, příslušným programem a příslušnou dohodou o financování, a to jak v průběhu hodnocení a výběru operace, tak v průběhu zřizování a provádění finančního nástroje;
b)
dohody o financování obsahovaly ustanovení o auditních požadavcích a auditní stopě podle bodu 1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
řídicí kontroly byly po celou dobu programového období a během zřizování a provádění finančních nástrojů prováděny v souladu s čl. 125 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF a v souladu s čl. 58 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 pro EZFRV;
d)
podklady k výdajům vykázaným jako způsobilé:
i)
byly pro danou operaci uchovávány řídicím orgánem, finančním zprostředkovatelem, nebo subjektem provádějícím fond fondů, je-li daný finanční nástroj prováděn prostřednictvím fondu fondů, aby byly poskytnuty důkazy o tom, že finanční prostředky byly použity k zamýšleným účelům, že byl dodržen soulad s platným právem a že byla splněna kritéria a podmínky pro financování v rámci příslušných programů,
ii)
byly k dispozici za účelem ověření legality a správnosti výdajů vykázaných Komisi;
e)
mezi podklady pro ověřování souladu s právem Unie a členských států a s podmínkami financování byly alespoň:
i)
dokumenty o zřízení finančního nástroje,
ii)
dokumenty uvádějící výši příspěvku na finanční nástroj z každého programu a v rámci každé prioritní osy, výdaje způsobilé v rámci programů a úrok a další výnosy vytvářené podporou z ESI fondů a opakované použití prostředků připadajících na podporu z ESI fondů v souladu s články 43 a 44 nařízení (EU) č. 1303/2013,
iii)
dokumenty o fungování finančního nástroje, včetně dokumentů týkajících se monitorování, podávání zpráv a ověřování,
iv)
dokumenty dokládající soulad s články 43, 44 a 45 nařízení (EU) č. 1303/2013,
v)
dokumenty týkající se ukončení příspěvků z programů a ukončení finančního nástroje,
vi)
dokumenty o nákladech a poplatcích spojených s řízením,
vii)
formuláře žádostí nebo rovnocenné doklady předložené konečnými příjemci spolu s podklady, včetně podnikatelských plánů a případně předchozích ročních účetních závěrek,
viii)
kontrolní seznamy a zprávy od subjektů provádějících finanční nástroj, jsou-li k dispozici,
ix)
prohlášení učiněná v souvislosti s podporou de minimis, je-li to na místě,
x)
dohody podepsané v souvislosti s podporou poskytnutou prostřednictvím finančního nástroje, zahrnující kapitál, půjčky, záruky nebo jiné formy investic poskytnutých konečným příjemcům,
xi)
důkazy o tom, že podpora poskytnutá prostřednictvím finančního nástroje byla použita k zamýšlenému účelu,
xii)
záznamy o finančních tocích mezi řídicím orgánem a finančním nástrojem a v rámci finančního nástroje na všech úrovních až ke konečným příjemcům a v případě záruk důkaz, že příslušné půjčky byly vyplaceny,
xiii)
oddělené záznamy nebo účetní kódy pro příspěvek z programu vyplacený nebo záruku vyčleněnou finančním nástrojem ve prospěch konečného příjemce.
2. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EZFRV auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s článkem 59 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (4).
3. Provádí-li finanční nástroje EIB podle čl. 38 odst. 4 písm. b) bodu i) nařízení (EU) č. 1303/2013, pak:
a)
řídicí orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla ověřování operací na místě ve smyslu čl. 125 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
auditní orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla audity operací.
Auditní orgán vychází ve výroku auditora z informací poskytnutých pověřenou společností.
4. Neexistuje-li společný rámec stanovený Komisí, na nějž se odkazuje v odstavci 3, řídicí orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky ověřování na místě a auditní orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky auditů.
Článek 10
Pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby
(Čl. 41 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Členské státy a řídicí orgány mohou odejmout příspěvky z programů na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 a na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení prováděné v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a b) uvedeného nařízení, pouze pokud tyto příspěvky nebyly již zahrnuty v žádosti o platbu podle článku 41 uvedeného nařízení. Pokud však jde o finanční nástroje podporované z EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF, mohou být příspěvky rovněž odejmuty, je-li příští žádost o platbu změněna tak, aby příslušné výdaje byly odejmuty nebo nahrazeny.
Článek 11
Systém kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky
(Čl. 42 odst. 1 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované subvence úrokových sazeb i subvence poplatků za záruky podle čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných platebních závazků pro účely a období stanovené v uvedeném článku a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
Článek 12
Kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Řídicí orgán vypočte náklady a poplatky spojené s řízením, které lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, na základě následujících výkonnostních kritérií podle čl. 42 odst. 5 uvedeného nařízení:
a)
výplata příspěvků poskytnutých z programu ESI fondů;
b)
prostředky získané zpět z investic nebo z uvolněných prostředků vyčleněných na smlouvy o zárukách;
c)
kvalita opatření doprovázejících investici před investičním rozhodnutím maximalizovat její dopad a po něm a
d)
přínos finančního nástroje k cílům a výstupům programu.
2. Řídicí orgán informuje monitorovací výbor zřízený podle článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 o opatřeních ohledně výkonnostně založeného výpočtu vynaložených nákladů nebo poplatků spojených s řízením a správou finančního nástroje. Monitorovací výbor dostává každoročně zprávy o nákladech a poplatcích spojených s řízením skutečně zaplacených v předchozím kalendářním roce.
Článek 13
Prahové hodnoty pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením
(Čl. 42 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. V případě subjektu, který provádí fond fondů, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, překročit:
a)
3 % v prvních 12 měsících od podpisu dohody o financování, 1 % v dalších 12 měsících a poté 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do fondu fondů, vypočtených poměrným dílem ode dne uskutečnění platby do fondu fondů až do konce způsobilého období, do zpětné úhrady řídicímu orgánu nebo do dne ukončení, podle toho, co nastane dříve, a
b)
0,5 % za rok z příspěvků z programu vyplacených z fondu fondů finančním zprostředkovatelům a vypočtených poměrným dílem od okamžiku uskutečnění platby z fondu fondů až do zpětné úhrady do fondu fondů, konce období způsobilosti nebo do dne ukončení podle toho, co nastane dříve.
2. V případě subjektů provádějících finanční nástroje poskytující kapitál, půjčky, záruky a mikroúvěry, včetně jejich kombinací s granty, subvencemi úrokových sazeb nebo subvencemi poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, překročit:
a)
základní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok v prvních 24 měsících od podpisu dohody o financování a poté 1 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných podle příslušné dohody o financování, vypočtených poměrným dílem ode dne podpisu příslušné dohody o financování až do konce období způsobilosti, do zpětné úhrady příspěvků řídicímu orgánu nebo do fondu fondů, nebo do data ukončení podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje ve všech ostatních případech 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do finančního nástroje, vypočtených poměrným dílem od data uskutečnění platby do finančního nástroje až do konce doby způsobilosti, zpětné úhrady řídicímu orgánu či do fondu fondů, nebo do data ukončení finančního nástroje podle toho, co nastane dříve, a
b)
výkonnostní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě kapitálu a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě odpisů, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě půjček a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iii)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 1,5 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných na dosud nesplacené smlouvy o zárukách ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 a z opětovně využitých zdrojů připadajících na příspěvky z programu, vypočtených poměrným dílem ode dne vyčlenění až do splatnosti smlouvy o záruce, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iv)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě mikroúvěru a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
v)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 0,5 % z částky grantu uhrazené ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení ve prospěch konečných příjemců.
Ustanovení tohoto odstavce se použijí na subjekt provádějící finanční nástroj poskytující záruky bez ohledu na to, zda stejný subjekt provádí fond fondů, s výhradou ustanovení odstavce 4.
3. Souhrnná částka nákladů a poplatků spojených s řízením v průběhu období způsobilosti stanoveného v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 nesmí přesáhnout:
a)
u fondu fondů 7 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do fondu fondů;
b)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 20 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
c)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 8 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
d)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
e)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
f)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 6 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje.
4. Pokud stejný subjekt provádí fond fondů a finanční nástroj, částky způsobilých nákladů a poplatků spojených s řízením uvedené v odstavcích 1 a 2 ani hraniční hodnoty uvedené v odstavci 3 nelze kumulovat v případě stejných příspěvků z programu nebo stejných reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu.
5. Pokud většinu kapitálu investovaného do finančních zprostředkovatelů poskytujících kapitál poskytují soukromí investoři nebo veřejní investoři působící podle zásady tržního hospodářství a příspěvek z programu je poskytnut za podmínek platných pro soukromé investory, náklady a poplatky spojené s řízením musí odpovídat tržním podmínkám a nesmí být vyšší než náklady a poplatky spojené s řízením hrazené soukromými investory.
6. Prahové hodnoty stanovené v odstavcích 1, 2 a 3 lze překročit, účtuje-li je subjekt provádějící finanční nástroj nebo případně fond fondů, který byl vybrán v souladu s platnými pravidly ve výběrovém řízení, během kterého se prokázala potřeba vyšších nákladů a poplatků spojených s řízením.
Článek 14
Úhrada kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být uhrazeny jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných nákladů a poplatků spojených s řízením, jež mají být zaplaceny po období způsobilosti za období uvedené v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující mikroúvěr, nesmí překročit 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě půjček, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
3. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující kapitál, nesmí překročit 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě kapitálu, který teprve má být do finančního nástroje vrácen, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
4. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
ODDÍL III
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací vytvářejících čistý příjem
Článek 15
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pro účely použití metody uvedené v čl. 61 odst. 3 prvním pododstavci písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 se diskontovaný čistý příjem operace vypočte odečtením diskontovaných nákladů od diskontovaného příjmu a případně přičtením zbytkové hodnoty investice.
2. Diskontovaný čistý příjem operace se vypočte za konkrétní referenční období pro sektor dané operace, jak je uvedeno v příloze I. Období provádění operace je součástí referenčního období.
3. Příjmy a náklady se stanoví inkrementální metodou na základě srovnání příjmů a nákladů ve scénáři s novou investicí s příjmy a náklady ve scénáři bez nové investice.
Představuje-li operace nové aktivum, příjmy a náklady se rozumí příjmy a náklady nové investice.
4. Pokud daň z přidané hodnoty není způsobilým výdajem podle čl. 69 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, výpočet diskontovaného čistého příjmu vychází z hodnot bez daně z přidané hodnoty.
Článek 16
Stanovení příjmů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se příjmy stanoví následovně:
a)
poplatky za užívání, jsou-li účtovány, se stanoví v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ a ve vhodných případech zohlední finanční přiměřenost;
b)
příjmy neobsahují převody ze státních nebo regionálních rozpočtů ani vnitrostátních systémů veřejného pojištění;
c)
pokud operace přidává nová aktiva ke stávající službě či infrastruktuře, zohlední se jak příspěvky od nových uživatelů, tak příspěvky od stávajících uživatelů nové nebo rozšířené služby či infrastruktury.
Článek 17
Stanovení nákladů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se zohlední následující náklady, které vzniknou během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2:
a)
náklady na výměnu vybavení s krátkou životností pro zajištění technického fungování operace;
b)
fixní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například náklady na zaměstnance, údržbu a opravy, obecné řízení a správu a pojištění;
c)
variabilní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například spotřeba surovin, energie, jiného spotřebního materiálu a veškerá údržba a opravy nezbytné k prodloužení životnosti operace.
Článek 18
Zbytková hodnota investice
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pokud je předpokládaná životnost aktiv operace delší než referenční období uvedené v čl. 15 odst. 2, určí se jejich zbytková hodnota vypočtením čisté současné hodnoty peněžních toků ve zbývajících letech životnosti operace. Za řádně odůvodněných okolností lze použít i jiné metody výpočtu zbytkové hodnoty.
2. Zbytková hodnota investice se započte do výpočtu diskontovaného čistého příjmu pouze tehdy, pokud příjmy převažují nad náklady podle článku 17.
Článek 19
Diskontování peněžních toků
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výpočtu nákladů a příjmů se zohlední pouze peněžní toky, které mají být vyplaceny či získány danou operací. Peněžní toky se stanovují pro každý rok, ve kterém jsou vyplaceny nebo získány danou operací během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2.
2. Do výpočtu se nezapočítávají nepeněžní účetní položky, jako jsou například odpisy, veškeré rezervy pro budoucí náklady na výměnu vybavení a rezervy pro nepředvídatelné události.
3. Peněžní toky jsou diskontovány až do současnosti finanční diskontní sazbou ve výši 4 % v reálných hodnotách, což je orientační referenční hodnota pro operace, které mají podobu veřejných investic a jsou spolufinancovány z ESI fondů.
4. Členské státy mohou uplatnit jinou než 4 % finanční diskontní sazbu, poskytnou-li pro takovou jinou referenční hodnotu odůvodnění a zajistí-li její důsledné uplatňování u podobných operací ve stejném sektoru.
5. Jiné než 4 % referenční hodnoty mohou opravňovat tyto důvody:
a)
konkrétní makroekonomické podmínky daného členského státu, mezinárodní makroekonomické trendy a konjunktury; nebo
b)
povaha investora nebo forma provádění, např. partnerství veřejného a soukromého sektoru; nebo
c)
povaha dotyčného sektoru.
6. Při stanovení vlastních finančních diskontních sazeb členské státy provedou odhad průměrné dlouhodobé návratnosti alternativního bezrizikového investičního koše, ať už domácího či zahraničního, který považují za nejvíce relevantní. Příjemci budou o odlišných finančních diskontních sazbách informováni.
ODDÍL IV
Definice paušální sazby pro nepřímé náklady a související metody uplatňované v jiných politikách unie
Článek 20
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení (EU) č. 1290/2013
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 29 odst. 1 nařízení (EU) č. 1290/2013 u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 056, 057 nebo 060 až 065 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 (5) a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b), odst. 2 písm. b), odst. 3 písm. a) a c) a odst. 4 písm. f) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6);
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 04 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17, 26 nebo 35 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení. Je-li operace programována podle článků 17 a 26 nařízení (EU) č. 1305/2013, jsou brány v potaz pouze operace prováděné operační skupinou v rámci evropského inovačního partnerství financovanou podle čl. 35 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 28, 37 nebo čl. 41 odst. 5 budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
Článek 21
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení č. 966/2012
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 124 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 085, 086 nebo 087 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 5 písm. a) a odst. 6 písm. d) nařízení (EU) č. 1301/2013;
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 01 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k podpoře přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude efektivně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17 a 25 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 4 nebo 5 uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 36, 38, čl. 39 odst. 1, čl. 46 odst. 1 písm. e) a i), článkem 54, čl. 79c odst. 1 písm. b) budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
KAPITOLA III
Ustanovení, kterými se doplňuje část třetí nařízení (EU) č. 1303/2013, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů
Článek 22
Požadavky na nezávislé odborníky provádějící přezkum kvality
(Čl. 101 čtvrtý odstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Přezkum kvality velkých projektů podle čl. 101 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013 provádějí nezávislí odborníci, kteří:
a)
mají značné technické zkušenosti se všemi fázemi projektového cyklu;
b)
mají rozsáhlé mezinárodní zkušenosti s příslušnými investičními sektory;
c)
mají značné odborné znalosti, pokud jde o analýzu a hodnocení socioekonomických přínosů;
d)
mají značné znalosti a zkušenosti v oblasti příslušného práva, politik a postupů Unie;
e)
jsou nezávislí na všech orgánech přímo nebo nepřímo zainteresovaných na schvalování, provádění nebo provozu velkého projektu;
f)
nemají v souvislosti s velkým projektem střet zájmů na žádné úrovni;
g)
nemají žádný obchodní zájem v souvislosti s velkým projektem;
h)
disponují nezbytnými jazykovými znalostmi.
2. Navrhne-li členský stát pověřit jiné nezávislé odborníky než ty, kterým je z podnětu Komise poskytnuta technická pomoc v souladu s článkem 58 nařízení (EU) č. 1303/2013, podá v souladu s čl. 101 třetím odstavcem uvedeného nařízení žádost o souhlas Komise. Tento souhlas musí být podložen dokumenty dokládajícími skutečnost, že odborníci vyhovují požadavkům stanoveným v odstavci 1 tohoto článku.
Komise informuje členský stát o tom, zda s návrhem týkajícím se nezávislých odborníků souhlasí, do tří měsíců od podání žádosti.
Článek 23
Přezkum kvality velkých projektů
(Čl. 101 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Nezávislí odborníci provádějí posouzení na základě informací uvedených v čl. 101 prvním pododstavci písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013. Nezávislí odborníci mohou požádat o doplňující údaje k těmto informacím, považují-li je za nutné pro přezkum kvality.
Členský stát a nezávislí odborníci se mohou dohodnout na tom, že součástí činnosti na přezkumu kvality budou kontroly na místě.
Nezávislí odborníci mohou se souhlasem členských států konzultovat s Komisí příslušné otázky týkající se státní podpory za účelem jejich vyhodnocení.
2. Nezávislí odborníci za účelem přezkumu kvality vykonají následující kroky:
a)
nezávislí odborníci ověří, že operace je velkým projektem ve smyslu článku 100 nařízení (EU) č. 1303/2013, že tento velký projekt není dokončenou operací ve smyslu čl. 2 odst. 14 a čl. 65 odst. 6 uvedeného nařízení a že velký projekt je součástí příslušného operačního programu;
b)
nezávislí odborníci zkontrolují úplnost, konzistentnost a přesnost informací podle čl. 101 prvního pododstavce písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013, poskytnutých ve formátu uvedeném v čl. 101 pátém pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
nezávislí odborníci ohodnotí kvalitu velkého projektu na základě kritérií uvedených v příloze II tohoto nařízení;
d)
nezávislí odborníci vypracují zprávu o nezávislém přezkumu kvality ve formátu uvedeném v čl. 102 odst. 1 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013. Ve zprávě o nezávislém přezkumu kvality nezávislí odborníci jednoznačným způsobem uvedou a odůvodní svoje stanoviska týkající se prvků uvedených v tomto odstavci.
3. Velký projekt je přezkumem kvality ohodnocen pozitivně ve smyslu čl. 102 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud nezávislí odborníci shledají, že byla splněna všechna kritéria uvedená v příloze II tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST ČTVRTÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA EFRR, ESF, FOND SOUDRŽNOSTI A ENRF
ODDÍL I
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
Článek 24
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
(Čl. 125 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Informace o údajích, které je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě pro každou operaci v rámci systému pro monitorování zřízeného podle čl. 125 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou uvedeny v příloze III tohoto nařízení.
2. Údaje se zaznamenávají a uchovávají pro každou operaci, včetně případně údajů o jednotlivých účastnících, za účelem jejich agregace v případech, kdy je to nezbytné pro účely monitorování, hodnocení, finančního řízení, ověřování a auditu. Možná musí být také kumulativní agregace těchto údajů za celé programové období. V případě ESF se údaje zaznamenávají a uchovávají tak, aby řídicím orgánům umožňovaly provádět úkoly spojené s monitorováním a hodnocením v souladu s požadavky stanovenými v článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v článcích 5 a 19 nařízení (EU) č. 1304/2013 a v přílohách I a II uvedeného nařízení.
3. Je-li operace podporována více než jedním operačním programem, prioritou, fondem nebo v rámci více než jedné kategorie regionů, informace uvedené v řádcích 23 až 113 přílohy III se zaznamenávají tak, aby bylo možné v těchto údajích vyhledávat podle operačního programu, priority, fondu nebo kategorie regionu. Podobně musí být možné vyhledávat v údajích o ukazatelích uvedených v řádcích 31 až 40 přílohy III podle investiční priority a případně pohlaví.
ODDÍL II
Auditní stopa a používání údajů shromážděných při auditech
Článek 25
Podrobné minimální požadavky na auditní stopu
(Čl. 125 odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány, jsou následující:
a)
auditní stopa umožňuje ověření uplatňování kritérií výběru stanovených monitorovacím výborem pro operační program;
b)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými účetními záznamy a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
c)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článku 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými údaji o výstupech či výsledcích a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, případně včetně dokladů o metodě stanovení standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
d)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a čl. 68 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa podle potřeby dokládá a odůvodňuje metodu výpočtu a základ, na němž bylo rozhodnuto o paušálních sazbách, a způsobilé přímé náklady nebo náklady vykázané v rámci jiných vybraných kategorií, u kterých se uplatní paušální sazba;
e)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 68 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, s čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1304/2013 a s článkem 20 nařízení (EU) č. 1299/2013 auditní stopa umožňuje doložení způsobilých přímých nákladů, u kterých se uplatní paušální sazba;
f)
auditní stopa umožňuje ověření platby příspěvku z veřejných zdrojů příjemci;
g)
u každé operace, je-li to na místě, auditní stopa obsahuje technické specifikace a plán financování, dokumenty týkající se schválení grantu, dokumenty související se zadáváním veřejných zakázek, zprávy od příjemce a zprávy o provedených ověřováních a auditech;
h)
auditní stopa obsahuje informace o řídicích kontrolách a o provedených auditech operací;
i)
aniž je dotčen čl. 19 odst. 3 a přílohy I a II nařízení (EU) č. 1304/2013, auditní stopa umožňuje sesouhlasení údajů týkajících se ukazatelů výstupů operace s cíli a vykázanými údaji a výsledkem programu;
j)
u finančních nástrojů auditní stopa obsahuje podklady uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení.
U nákladů uvedených v písmenech c) a d) auditní stopa umožňuje ověřování metody výpočtu použité řídicím orgánem z hlediska souladu s čl. 67 odst. 5 a čl. 68 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) č. 1304/2013.
2. Řídicí orgán zajistí, aby existoval záznam o totožnosti a umístění subjektů uchovávajících všechny podklady, které jsou nutné k tomu, aby auditní stopa splňovala minimální požadavky uvedené v odstavci 1.
Článek 26
Používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise
(Čl. 127 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise přijme veškerá nezbytná opatření k tomu, aby zabránila jakémukoli neoprávněnému zveřejnění údajů shromážděných Komisí v průběhu auditů či přístupu k nim.
2. Údaje shromážděné v průběhu auditů používá Komise výlučně za účelem plnění svých povinností podle článku 75 nařízení (EU) č. 1303/2013. Ke shromážděným údajům má přístup Evropský účetní dvůr i Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Shromážděné údaje nesmí být bez výslovného souhlasu členského státu, který tyto údaje poskytl, zaslány jiným osobám v členských státech či v orgánech Unie než těm, jejichž náplň práce vyžaduje přístup k těmto údajům v souladu s příslušnými pravidly.
ODDÍL III
Rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodika pro výběr vzorku operací
Článek 27
Audity operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity operací se provádějí za každé účetní období na vzorku operací vybraném metodou stanovenou či schválenou auditním orgánem v souladu s článkem 28 tohoto nařízení.
2. Audity operací se provádějí na základě podkladů, jež představují auditní stopu, a ověřuje se jimi legalita a správnost výdajů vykázaných Komisi, včetně těchto skutečností:
a)
operace byla vybrána v souladu s kritérii výběru pro operační program, operace nebyla fyzicky dokončená nebo plně provedená před tím, než příjemce podal žádost o financování v rámci operačního programu, operace byla provedena v souladu s rozhodnutím o schválení a splňovala v době auditu veškeré platné podmínky, pokud jde o funkčnost, použití a cíle, které mají být dosaženy;
b)
výdaje vykázané Komisi odpovídají účetním záznamům a požadované podklady dokládají adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení;
c)
u výdajů vykázaných Komisi stanovených v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článkem 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 byly splněny výstupy a výsledky, na jejichž základě se příjemci vyplácejí platby, údaje o účastnících či jiné záznamy týkající se výstupů a výsledků jsou v souladu s informacemi předloženými Komisi a požadované podklady představují adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení.
Audity se dále ověří, zda byl příspěvek z veřejných zdrojů příjemci vyplacen v souladu s článkem 132 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Součástí auditů operací je v příslušných případech ověření fyzického provádění operace na místě.
4. Audity operací se ověřuje přesnost a úplnost odpovídajících výdajů zachycených certifikačním orgánem v jeho účetním systému a soulad auditní stopy na všech úrovních.
5. Vyjde-li najevo, že zjištěné problémy jsou systémové povahy, a představují tudíž riziko pro jiné operace v rámci operačního programu, zajistí auditní orgán další kontrolu, včetně případných doplňkových auditů, za účelem stanovení rozsahu problémů a doporučí nezbytná nápravná opatření.
6. Pro účel podávání zpráv Komisi o ročním pokrytí se do částky auditovaných výdajů započítávají pouze výdaje spadající do rozsahu auditu provedeného podle odstavce 1. Pro tento účel se použije vzor kontrolní zprávy podle čl. 127 odst. 6 nařízení (EU) 1303/2013.
Článek 28
Metodika pro výběr vzorku operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Auditní orgán stanoví metodu výběru vzorku v souladu s požadavky uvedenými v tomto článku a s přihlédnutím k mezinárodně uznávaným auditorským standardům INTOSAI, IFAC nebo IIA.
2. Kromě vysvětlení uvedených v auditní strategii vede auditní orgán záznamy o dokumentech a odborném úsudku, které použil ke stanovení metod výběru vzorku ve fázi plánování, výběru, testování a hodnocení, aby prokázal, že stanovená metoda je vhodná.
3. Vzorek je reprezentativní částí souboru, ze kterého je vybrán, a umožňuje auditnímu orgánu vypracovat platný výrok auditora v souladu s čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013. Soubor zahrnuje výdaje operačního programu nebo skupiny operačních programů spadajících do společného systému řízení a kontroly, které jsou uvedeny v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 131 nařízení (EU) č. 1303/2013 za dané účetní období. Vzorek může být vybrán během účetního období nebo po jeho skončení.
4. Pro účely čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 se metoda výběru vzorku považuje za statistickou, pokud zajišťuje:
i)
náhodný výběr položek vzorku,
ii)
uplatnění teorie pravděpodobnosti k vyhodnocení výsledků vzorku včetně měření a kontroly výběrového rizika a plánované a dosažené přesnosti.
5. Metoda výběru vzorku zajistí náhodný výběr každé jednotky vzorku ze souboru pomocí náhodných čísel generovaných pro každou jednotku souboru, na jejichž základě se vyberou jednotky, které se zařadí do vzorku, nebo systematický výběr pomocí náhodného počátku a následného uplatnění systematického pravidla pro výběr dalších položek.
6. Jednotku vzorku stanoví auditní orgán na základě odborného úsudku. Jednotkou vzorku může být operace, projekt v rámci operace nebo žádost příjemce o platbu. Údaje o stanoveném typu jednotky vzorku a o odborném úsudku použitém k tomuto účelu se uvedou do kontrolní zprávy.
7. Pokud jsou celkové výdaje spojené s jednotkou vzorku za účetní období záporné, vyřadí se ze souboru podle odstavce 3 a auditují se samostatně. Auditní orgán může rovněž vybrat vzorek tohoto samostatného souboru.
8. Platí-li podmínky přiměřené kontroly podle čl. 148 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, může auditní orgán vyloučit položky stanovené v uvedeném článku ze souboru, z něhož se vybírá vzorek. V případě, že dotčená operace již byla do vzorku zařazena, auditní orgán ji nahradí pomocí patřičného náhodného výběru.
9. Veškeré výdaje vykázané Komisi ve vzorku podléhají auditu.
Pokud vybrané jednotky vzorku zahrnují velký počet souvisejících žádostí o platbu či faktur, auditní orgán je může auditovat prostřednictvím dílčího výběrového souboru, přičemž související žádosti o platbu nebo faktury vybere pomocí stejných parametrů použitých pro vybírání jednotek hlavního vzorku.
V takovém případě se příslušné velikosti vzorku vypočtou pro každou jednotku vzorku, jež má být auditována, a v žádném případě nesmí být menší než 30 souvisejících žádostí o platbu nebo faktur pro každou jednotku vzorku.
10. Auditní orgán může soubor stratifikovat rozdělením do podsouborů, z nichž každý je skupinou jednotek vzorku s podobnými vlastnostmi, zejména pokud jde o riziko nebo očekávanou chybovost nebo pokud soubor zahrnuje operace sestávající z finančních příspěvků z operačního programu na finanční nástroje či jiné položky vysoké hodnoty.
11. Pro stanovení technických parametrů výběru vzorku auditní orgán vyhodnotí spolehlivost systému s přihlédnutím k výsledkům auditů systémů jako vysokou, průměrnou nebo nízkou tak, aby kombinovaný stupeň jistoty získaný z auditů systémů a auditů operací byl vysoký. U systému vyhodnoceného jako vysoce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 60 %. U systému vyhodnoceného jako nízce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 90 %. Maximální úroveň významnosti je 2 % výdajů uvedených v odstavci 3.
12. Jsou-li zjištěny nesrovnalosti nebo riziko nesrovnalostí, auditní orgán rozhodne na základě odborného úsudku, zda je nutné provést audit doplňkového vzorku dalších operací nebo částí operací, které nebyly auditovány v náhodném vzorku, aby byly zohledněny konkrétní zjištěné rizikové faktory.
13. Auditní orgán výsledky auditů doplňkového vzorku analyzuje zvlášť a vypracuje na základě těchto výsledků závěry, které sdělí Komisi ve výroční kontrolní zprávě. Nesrovnalosti zjištěné v doplňkovém vzorku se nezahrnují do výpočtu předpokládané náhodné chyby v náhodném vzorku.
14. Na základě výsledků auditů operací za účelem vypracování výroku auditora a kontrolní zprávy uvedených v čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 vypočte auditní orgán celkovou chybovost, jež se rovná součtu promítnutých náhodných chyb a případně také systémových chyb a neopravených neobvyklých chyb, vydělených souborem.
Článek 29
Audity účetních závěrek
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity účetních závěrek podle čl. 137 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 provádí auditní orgán za každé účetní období.
2. Audit účetních závěrek musí poskytovat přiměřenou jistotu, pokud jde o úplnost, přesnost a pravdivost částek vykázaných v účetních závěrkách.
3. Pro účel odstavců 1 a 2 auditní orgán přihlédne zejména k výsledkům auditů systémů provedených u certifikačního orgánu a k výsledkům auditů operací.
4. Součástí auditu systémů je ověření spolehlivosti účetního systému certifikačního orgánu a na základě vzorku ověření přesnosti výdajů částek odejmutých a částek získaných zpět zachycených v účetním systému certifikačního orgánu.
5. Aby mohl pro účely výroku auditora prohlásit, že účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz, ověří auditní orgán, že veškeré prvky, jež jsou vyžadovány podle článku 137 nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou v účetní závěrce řádně uvedeny a jsou v souladu s podkladovými účetními záznamy, které vedou všechny příslušné orgány nebo subjekty a příjemci. Na základě účetních závěrek, které mu poskytne certifikační orgán, auditní orgán ověří, zda:
a)
celková výše způsobilých výdajů vykázaných v souladu s čl. 137 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 souhlasí s výdaji a příslušným příspěvkem z veřejných zdrojů uvedenými v žádostech o platbu předložených Komisi za příslušné účetní období, a jsou-li nesrovnalosti, zda jsou v účetní závěrce uvedena adekvátní vysvětlení pro nesouhlasící částky;
b)
částky odejmuté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, částky získané zpět podle článku 71 nařízení (EU) č. 1303/2013 a částky, které zpět získat nelze, uvedené v účetní závěrce odpovídají částkám zaneseným v účetních systémech certifikačního orgánu a vycházejí z rozhodnutí odpovědného řídicího nebo certifikačního orgánu;
c)
byly v příslušných případech z účetní závěrky v souladu s čl. 137 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 výdaje vyjmuty a zda byly v účetní závěrce pro dané účetní období uplatněny všechny nutné opravy;
d)
výše příspěvků z programů vyplacených do finančních nástrojů a výše záloh státní podpory vyplacených příjemcům souhlasí s informacemi poskytnutými řídicím orgánem a certifikačním orgánem.
Ověřování podle písmen b), c) a d) lze provádět na základě vzorku.
ODDÍL IV
Finanční opravy prováděné komisí ve vztahu k nedostatkům systémů
Článek 30
Kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise posuzuje účinné fungování systémů řízení a kontroly na základě výsledků všech dostupných auditů systémů včetně zkoušek kontrol a auditů operací.
Toto posouzení se týká prostředí vnitřní kontroly programu, řídících a kontrolních činností řídicích a certifikačních orgánů, monitorování ze strany řídicího a certifikačního orgánu a kontrolních činností auditního orgánu a je podloženo ověřením souladu s klíčovými požadavky uvedenými v tabulce 1 přílohy IV.
Splnění těchto klíčových požadavků se posuzuje na základě kategorií uvedených v tabulce 2 přílohy IV.
2. Hlavními druhy závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly jsou případy, kdy je kterýkoli z klíčových požadavků uvedených v bodech 2, 4, 5, 13, 15, 16 a 18 v tabulce 1 přílohy IV, nebo kdy jsou dva nebo více ostatních klíčových požadavků uvedených v tabulce 1 přílohy IV posouzeny jako spadající do kategorie 3 nebo 4 definované v tabulce 2 přílohy IV.
Článek 31
Kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav a kritéria pro stanovení výše finanční opravy
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční opravy se uplatní na celý operační program nebo jeho část, pokud Komise zjistí jeden nebo více závažných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly.
Bez ohledu na první pododstavec se na celý operační program nebo jeho část uplatní extrapolované finanční opravy, pokud Komise zjistí systémové nesrovnalosti v reprezentativním vzorku operací, který umožňuje přesnější kvantifikaci rizika pro rozpočet Unie. V tomto případě se za účelem stanovení finanční opravy výsledky posouzení reprezentativního vzorku extrapolují na zbytek souboru, z nějž byl vzorek vybrán.
2. Výše paušální opravy se stanoví s přihlédnutím k následujícím hlediskům:
a)
relativní významnost závažného nedostatku nebo závažných nedostatků v kontextu systému řízení a kontroly jako celku;
b)
četnost a rozsah závažného nedostatku nebo závažných nedostatků;
c)
míra rizika ztráty pro rozpočet Unie.
3. S přihlédnutím k těmto hlediskům se výše finanční opravy stanoví následovně:
a)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik zásadní, častý nebo rozšířený, že představuje naprosté selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost všech dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 100 %;
b)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik častý nebo rozšířený, že představuje krajně závažné selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost velmi vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 25 %;
c)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém není plně funkční nebo funguje natolik chabě nebo natolik zřídka, že tím ohrožena legalita a správnost vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 10 %;
d)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém nefunguje důsledně, takže je tím ohrožena legalita a správnost významného podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 5 %.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 3 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
5. Pokud proto, že odpovědné orgány v jenom účetním období nepřijaly v návaznosti na uplatnění finanční opravy příslušná nápravná opatření, je stejný závažný nedostatek zjištěn i v následujícím účetním období, sazba opravy může být z důvodu trvání závažného nedostatku nebo závažných nedostatků zvýšena na výši, jež nepřesahuje výši nejbližší vyšší kategorie.
Článek 32
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 24 se použije ode dne 1. prosince 2014, pokud jde o informace o zaznamenávaných a uchovávaných údajích uvedených v příloze III, s výjimkou údajů v řádcích 23 až 40, 71 až 78 a 91 až 105. Pokud jde o tyto řádky v příloze III, článek 24 se použije ode dne 1. července 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. března 2014.
REGULAMENTUL DELEGAT (UE) NR. 480/2014 AL COMISIEI
din 3 martie 2014
de completare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1), în special articolul 22 alineatul (7), articolul 37 alineatul (13), articolul 38 alineatul (4), articolul 40 alineatul (4), articolul 41 alineatul (3), articolul 42 alineatul (1), articolul 42 alineatul (6), articolul 61 alineatul (3), articolul 68 alineatul (1), articolul 101, articolul 125 alineatul (8), articolul 125 alineatul (9), articolul 127 alineatul (7), articolul 127 alineatul (8) și articolul 144 alineatul (6),
întrucât:
(1)
Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 stabilește, în partea a doua, dispoziții comune aplicabile Fondului european de dezvoltare regională (FEDER), Fondului social european (FSE), Fondului de coeziune, Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), care intră în prezent într-un cadru comun (denumite în continuare ”fonduri structurale și de investiții europene” sau ”fonduri ESI”). În plus, partea a treia din regulamentul menționat conține dispoziții generale care se aplică pentru FEDER, FSE și Fondul de coeziune, dar nu se aplică pentru FEADR și FEPAM, iar partea a patra a regulamentului conține dispoziții generale care se aplică pentru FEDER, FSE, Fondul de coeziune și FEPAM, dar nu se aplică în cazul FEADR. Prin urmare, prezentul regulament stabilește dispoziții aplicabile tuturor fondurilor ESI, precum și dispoziții aplicabile doar FEDER și Fondului de coeziune sau FEDER, FSE, Fondului de coeziune și FEPAM.
(2)
Este necesar să se stabilească norme detaliate privind criteriile pentru determinarea nivelului corecției financiare pe care Comisia ar putea să o aplice în contextul cadrului de performanță pentru fiecare prioritate inclusă în programele sprijinite de fondurile ESI.
(3)
Aceste corecții financiare pot fi aplicate numai dacă sunt îndeplinite cumulativ mai multe condiții. Nivelul corecției financiare ar trebui stabilit pe baza ratelor forfetare legate de un coeficient, calculat în raport cu nivelul de îndeplinire fizică și de absorbție financiară. Factorii externi care contribuie la incapacitatea gravă de a atinge țintele stabilite în cadrul de performanță până în 2023, în afara factorilor care exclud corecția financiară, ar trebui avuți în vedere pentru fiecare caz în parte și ar putea justifica o rată de corecție mai scăzută decât cea care s-ar fi aplicat pe baza coeficientului menționat.
(4)
În cadrul dispozițiilor privind criteriile pentru determinarea nivelului corecțiilor financiare care trebuie aplicate în cadrul de performanță, ar trebui abordată separat alocarea specială pentru inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri”.
(5)
Ar trebui să existe norme specifice care să clarifice dispozițiile privind achiziționarea terenurilor cu sprijinul instrumentelor financiare.
(6)
Pentru a avea un cadru coerent care să permită combinarea granturilor pentru asistență tehnică și a unui instrument financiar în cadrul unei singure operațiuni, este necesar ca acest lucru să fie permis numai în scopul pregătirii tehnice a viitoarei investiții în beneficiul destinatarului final.
(7)
Pentru a garanta faptul că implementarea instrumentelor financiare este încredințată unor organisme care au capacitatea adecvată de a le implementa în conformitate cu obiectivele și prioritățile fondurilor ESI și în modul cel mai eficient, ar trebui stabilite criterii pentru selectarea organismelor respective, precum și cu privire la rolul, răspunderea și responsabilitatea lor.
(8)
Pentru a garanta o gestiune financiară solidă a instrumentelor financiare care oferă garanții, contribuțiile programelor ar trebui să se bazeze pe o evaluare ex ante prudentă a riscurilor, ținând seama de un coeficient de multiplicare adecvat.
(9)
Pentru a asigura faptul că instrumentele financiare sunt puse în aplicare în conformitate cu legislația în vigoare, ar trebui prevăzute dispoziții specifice privind gestionarea și controlul acestora, inclusiv privind auditul.
(10)
Pentru a asigura gestionarea financiară fiabilă a contribuțiilor programului la instrumentele financiare, orice retragere a acestor contribuții ar trebui să se reflecte în mod adecvat în cererile de plată relevante.
(11)
Pentru a asigura un calcul coerent al subvențiilor la dobândă și al contribuțiilor la comisioanele de garantare capitalizate eligibile, ar trebui stabilite norme specifice pentru calcularea acestora.
(12)
Pentru a promova o introducere rapidă și eficientă a fondurilor în economia reală și o bună gestiune financiară, asigurându-se totodată o remunerare rezonabilă a organismelor care implementează instrumente financiare, ar trebui stabilite criteriile pentru determinarea costurilor și a onorariilor de gestionare pe bază de performanță, pragurile aplicabile, precum și normele pentru rambursarea costurilor și a onorariilor de gestionare capitalizate pentru instrumentele bazate pe participații și microcredite.
(13)
În conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, ar trebui luate în considerare veniturile generate de operațiuni atunci când se calculează contribuția publică.
(14)
Este necesar să se definească metoda pentru calcularea venitului net actualizat al unei operațiuni, ținându-se seama de perioada de referință adecvată pentru sectorul operațiunii respective, de profitabilitatea preconizată în mod normal pentru tipul de investiție în cauză, de aplicarea principiului ”poluatorul plătește” și, dacă este cazul, de considerente privind capitalul asociat prosperității relative a statului membru sau a regiunii în cauză.
(15)
Ar trebui stabilite perioadele de referință adecvate pentru sectoare, pe baza datelor istorice înregistrate și stocate pentru proiectele generatoare de venit din perioada de programare 2007-2013.
(16)
Este necesar să se definească costurile și veniturile care trebuie luate în considerare la calcularea veniturilor nete actualizate, precum și condițiile pentru determinarea unei valori reziduale și a ratei de actualizare financiare.
(17)
Rata de actualizare de 4 % propusă ca valoare indicativă de referință ar trebui să se bazeze pe rata de rentabilitate actuală pe termen lung a unui portofoliu de investiții internațional, calculată ca medie a randamentului activelor de 3 % ajustată în sens crescător cu 1 %, fiind egală cu procentul cu care a scăzut media randamentului obligațiunilor de stat pe termen lung în zona Uniunii din momentul în care a fost stabilită rata de actualizare financiară pentru perioada de programare 2007-2013.
(18)
Principiul „poluatorul plătește” presupune ca toate costurile generate de poluare și costurile măsurilor de prevenire să fie suportate de cei care cauzează poluarea și ca sistemele de taxare să reflecte toate costurile, inclusiv costurile de capital, costurile serviciilor de mediu, costurile generate de poluare și cele ale măsurilor de prevenire puse în aplicare, precum și costurile legate de raritatea resurselor utilizate.
(19)
Pentru a reduce povara administrativă, ar trebui ca beneficiarii să poată utiliza metodele existente și ratele corespunzătoare stabilite în cadrul altor politici ale Uniunii pentru a calcula costurile indirecte, cu condiția să fie vorba de același tip de operațiuni sau beneficiari.
(20)
Pentru a asigura faptul că operațiunile sprijinite de fondurile ESI pentru care s-ar putea utiliza o rată forfetară pentru costurile indirecte stabilită în cadrul altor politici ale Uniunii sunt similare cu operațiunile finanțate în cadrul politicilor respective, acestea trebuie să se încadreze în anumite categorii de intervenție și priorități de investiție sau măsuri.
(21)
Ar trebui stabilită metodologia utilizată la analiza calității proiectelor majore. O analiză a calității realizată de un expert independent constituie o cerință prealabilă pentru depunerea la Comisie a unui proiect major de către un stat membru prin intermediul procedurii de notificare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
(22)
Dacă un stat membru alege să recurgă la procedura de notificare, el ar trebui să decidă dacă proiectul major trebuie să fie evaluat de experți independenți sprijiniți prin asistența tehnică furnizată de Comisie sau de alți experți independenți, cu acordul Comisiei.
(23)
Capacitatea, competența și imparțialitatea experților independenți care realizează analiza calității proiectelor majore se numără printre factorii principali care determină buna calitate și fiabilitatea rezultatelor analizei. Prin urmare, ar trebui stabilite anumite cerințe pentru experții independenți pentru a garanta că activitatea acestora de analiză a calității este fiabilă și de o calitate ridicată. Toți experții independenți ar trebui să îndeplinească aceste cerințe, indiferent dacă activitatea lor este sau nu sprijinită prin asistență tehnică la inițiativa Comisiei sau de către un stat membru. Statul membru ar trebui să fie responsabil de verificarea conformității experților independenți cu respectivele cerințe înainte de a solicita aprobarea Comisiei pentru selectarea experților independenți.
(24)
Întrucât doar proiectele mari pentru care experții independenți au emis o evaluare pozitivă pot fi selectate pentru a fi depuse la Comisie prin intermediul procedurii de notificare, este necesar să se stabilească criterii clare în acest sens. De asemenea, este necesar să se stabilească etapele acestui proces de analiză și parametrii pentru evaluarea calității care trebuie utilizați, pentru a garanta faptul că analiza calității fiecărui proiect major se bazează pe aceeași abordare metodologică și că aceasta este efectuată astfel încât să contribuie la îmbunătățirea calității proiectelor mari supuse analizei.
(25)
Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 solicită autorității de management să instituie un sistem pentru a înregistra și a stoca, sub formă computerizată, date privind fiecare operațiune necesare pentru monitorizare, evaluare, gestiune financiară, verificare și audit, inclusiv date privind participanții. Prin urmare, este necesar să se stabilească o listă cu datele care trebuie să fie înregistrate și stocate în sistem.
(26)
Anumite date sunt relevante pentru anumite tipuri de operațiuni sau doar pentru unele dintre fondurile ESI; prin urmare, ar trebui specificată aplicabilitatea cerințelor privind datele. Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilesc cerințe specifice pentru înregistrarea și stocarea datelor privind participanții la operațiunile sprijinite de FSE, care trebuie avute în vedere.
(27)
Lista datelor ar trebui să țină seama de cerințele de raportare stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și în regulamentele specifice fondurilor pentru a garanta faptul că datele necesare pentru gestiunea financiară și monitorizare, inclusiv cele necesare pentru pregătirea cererilor de plată, a conturilor și a rapoartelor de implementare există pentru fiecare operațiune într-o formă în care pot fi ușor agregate și reconciliate. Această listă ar trebui țină seama de faptul că sunt necesare anumite date de bază privind operațiunile în format electronic pentru a garanta eficiența gestiunii financiare a operațiunilor și pentru a îndeplini cerința privind publicarea informațiilor de bază privind operațiunile. Sunt necesare și alte date pentru a planifica și a efectua în mod eficient verificările și activitatea de audit.
(28)
Lista datelor care trebuie înregistrate și stocate nu ar trebui să aducă atingere caracteristicilor tehnice sau structurii sistemelor informatice instituite de autoritățile de management sau să predetermine formatul datelor înregistrate și stocate, decât dacă acest lucru este prevăzut în mod expres în prezentul regulament. De asemenea, aceasta nu ar trebui să aducă atingere mijloacelor prin care datele sunt introduse sau generate în cadrul sistemului; în unele cazuri, datele incluse în listă pot necesita introducerea unor valori multiple. Cu toate acestea, este necesar să se stabilească anumite norme privind natura acestor date, pentru a se asigura faptul că autoritatea de management își poate îndeplini obligațiile în ceea ce privește monitorizarea, evaluarea, gestiunea financiară, verificarea și auditul, inclusiv atunci când acestea necesită prelucrarea datelor privind participanții.
(29)
Pentru a se asigura posibilitatea de a controla și a audita cheltuielile din cadrul programelor operaționale, este necesar să se stabilească criteriile pe care ar trebui să le respecte o pistă de audit pentru a fi considerată adecvată.
(30)
Este necesar să se prevadă, în legătură cu activitatea de audit desfășurată în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1303/2013, faptul că statele membre și Comisia ar trebui să prevină orice dezvăluire neautorizată a datelor cu caracter personal sau acces neautorizat la acestea și să specifice scopul în care Comisia și statele membre pot prelucra astfel de date.
(31)
Autoritatea de audit este responsabilă pentru auditul operațiunilor. Pentru ca aceste audituri să aibă o sferă de aplicare și o eficiență adecvată și să fie realizate cu respectarea acelorași standarde în toate statele membre, este necesar să se stabilească condițiile pe care trebuie să le respecte.
(32)
Este necesar să se stabilească în detaliu baza pentru eșantionarea operațiunilor care urmează să fie auditate, pe care autoritatea de audit ar trebui să o respecte atunci când stabilește sau aprobă metoda de eșantionare, inclusiv determinarea unității de eșantionare, anumite criterii tehnice care trebuie folosite pentru eșantion și, după caz, factorii care trebuie luați în considerare pentru eventualele eșantioane suplimentare.
(33)
Autoritatea de audit ar trebui să elaboreze o opinie de audit privind conturile menționate în Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. Pentru ca aceste audituri ale conturilor să aibă o sferă de aplicare și un conținut adecvat și să fie realizate cu respectarea acelorași standarde în toate statele membre, este necesar să se stabilească condițiile pe care trebuie să le respecte.
(34)
Pentru a asigura securitatea juridică și tratamentul egal al tuturor statelor membre atunci când se fac corecții financiare, în conformitate cu principiul proporționalității, este necesar să se stabilească criteriile pentru determinarea deficiențelor semnificative în funcționarea eficace a sistemelor de gestiune și control, principalele tipuri de astfel de deficiențe și criteriile pentru stabilirea nivelului corecției financiare care trebuie aplicat, precum și criteriile pentru aplicarea sumelor forfetare sau a corecțiilor financiare extrapolate.
(35)
Pentru a asigura aplicarea cu promptitudine a măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament prevede următoarele dispoziții de completare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013:
(a)
dispoziții de completare a părții a doua din regulamentul menționat aplicabile FEDER, FSE, Fondului de coeziune, FEADR și FEPAM (denumite în continuare „fonduri ESI”) în ceea ce privește următoarele:
(i)
criteriile pentru determinarea nivelului corecției financiare care trebuie aplicat în temeiul cadrului de performanță;
(ii)
normele în materie de instrumente financiare, în ceea ce privește elementele următoare:
-
normele specifice suplimentare privind achiziționarea terenurilor și combinarea asistenței tehnice cu instrumente financiare;
-
normele specifice suplimentare privind rolul, răspunderea și responsabilitățile organismelor care pun în aplicare instrumente financiare, criteriile de selecție aferente și produsele care pot fi furnizate prin intermediul instrumentelor financiare;
-
normele privind gestionarea și controlul anumitor instrumente financiare, inclusiv controalele care trebuie efectuate de autoritățile de management și de audit, dispozițiile referitoare la păstrarea documentelor justificative, elementele care trebuie demonstrate prin documentele justificative, precum și dispozițiile referitoare la management, control și audit;
-
normele referitoare la retragerea plăților către instrumentele financiare și la adaptările efectuate în consecință în ceea ce privește cererile de plată;
-
normele specifice cu privire la înființarea unui sistem de capitalizare a tranșelor anuale pentru subvențiile la dobândă și contribuțiile la comisioanele de garantare;
-
normele specifice de definire a criteriilor pentru stabilirea costurilor și a comisioanelor de gestionare pe baza performanțelor, precum și a pragurilor aplicabile și normele privind rambursarea costurilor și a comisioanelor de gestionare capitalizate pentru instrumentele bazate pe participații și microcredite;
(iii)
metoda pentru calcularea venitului net actualizat al operațiunilor generatoare de venituri nete după finalizarea acestora;
(iv)
rata forfetară aplicabilă costurilor indirecte și metodele aferente utilizate în alte politici ale Uniunii;
(b)
dispozițiile de completare a părții a treia din regulamentul menționat aplicabile FEDER și Fondului de coeziune în ceea ce privește metodologia care trebuie utilizată la analiza calității proiectelor mari;
(c)
dispozițiile de completare a părții a patra din regulamentul menționat aplicabile FEDER, FSE, Fondului de coeziune și FEPAM în ceea ce privește următoarele:
(i)
normele care precizează informațiile privind datele care trebuie înregistrate și stocate sub formă electronică în sistemul de monitorizare instituit de autoritatea de management;
(ii)
cerințele minime detaliate pentru pista de audit cu privire la evidențele contabile care trebuie menținute și documentele justificative care trebuie păstrate la nivelul autorității de certificare, al autorității de management, al organismelor intermediare și al beneficiarilor;
(iii)
sfera de aplicare și conținutul auditurilor operațiunilor și al auditurilor conturilor și metoda de selecție a eșantionului de operațiuni;
(iv)
normele detaliate privind utilizarea datelor colectate cu ocazia auditurilor efectuate de funcționarii Comisiei sau de reprezentanții autorizați ai Comisiei;
(v)
normele detaliate privind criteriile pentru determinarea deficiențelor semnificative în funcționarea eficace a sistemelor de gestiune și control, inclusiv principalele tipuri de astfel de deficiențe, criteriile pentru stabilirea nivelului corecției financiare care trebuie aplicat și criteriile pentru aplicarea corecțiilor financiare forfetare sau extrapolate.
CAPITOLUL II
DISPOZIȚII DE COMPLETARE A PĂRȚII A DOUA DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 1303/2013 APLICABILE FONDURILOR ESI
SECȚIUNEA I
Criteriile pentru determinarea nivelului corecției financiare care trebuie aplicat în temeiul cadrului de performanță
[Articolul 22 alineatul (7) al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
Articolul 2
Determinarea nivelului corecției financiare
[Articolul 22 alineatul (7) al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Nivelul corecției financiare care trebuie aplicat de Comisie în conformitate cu articolul 22 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 este o rată forfetară determinată pe baza raportului dintre media ratelor finale de succes pentru toți indicatorii de realizare și toate etapele cheie de implementare dintr-un cadru de performanță și rata finală de succes a indicatorului financiar din cadrul de performanță respectiv (denumit în continuare „coeficient de succes/absorbție”).
(2) Coeficientul de succes/absorbție se calculează astfel:
(a)
valoarea finală atinsă pentru fiecare indicator de realizare și fiecare etapă cheie de implementare selectată pentru cadrul de performanță al unei priorități specifice se împarte la valorile țintă respective pentru a obține rata finală de succes a acestora exprimată ca procent din țintă;
(b)
se determină media ratelor finale de succes pentru toți indicatorii de realizare și toate etapele cheie de implementare selectate pentru cadrul de performanță al unei priorități specifice. În acest scop, o rată finală de succes care depășește 100 % se consideră ca fiind de 100 %;
(c)
valoarea finală atinsă pentru indicatorul financiar selectat pentru cadrul de performanță al unei priorități specifice este împărțită la valoarea țintă respectivă pentru a se obține rata sa finală de succes exprimată ca procent din țintă. În acest scop, o rată finală de succes care depășește 100 % se consideră ca fiind de 100 %;
(d)
media ratelor finale de succes pentru toți indicatorii de realizare și toate etapele cheie de implementare selectate pentru cadrul de performanță al unei priorități specifice se împarte la rata finală de succes pentru indicatorul financiar selectat pentru cadrul de performanță al unei priorități specifice.
(3) Dacă o prioritate se referă la mai multe fonduri ESI sau categorii de regiuni, coeficientul de succes/absorbție se calculează separat pentru fiecare fond ESI și/sau categorie de regiuni.
Articolul 3
Nivelul corecției financiare
[Articolul 22 alineatul (7) al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Nivelul corecției financiare se stabilește după cum urmează:
(a)
pentru un coeficient de succes/absorbție sub 65 %, dar nu mai mic de 60 %, se aplică o rată forfetară de 5 %;
(b)
pentru un coeficient de succes/absorbție sub 60 %, dar nu mai mic de 50 %, se aplică o rată forfetară de 10 %;
(c)
pentru un coeficient de succes/absorbție sub 50 %, se aplică o rată forfetară de 25 %.
(2) Rata forfetară se aplică la contribuția din fondurile ESI determinată pe baza cheltuielilor declarate de statul membru în cadrul priorității care îndeplinește condițiile menționate la articolul 22 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, după aplicarea tuturor corecțiilor financiare.
Pentru prioritățile care vizează mai multe fonduri ESI sau categorii de regiuni, rata forfetară se aplică fiecărui fond ESI și/sau fiecărei categorii de regiuni.
(3) Factorii externi care contribuie la incapacitatea gravă de a atinge țintele, alții decât cei menționați la articolul 22 alineatul (7) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, sunt examinați în fiecare caz în parte. Corecția forfetară prevăzută la alineatul (1) poate fi redusă cu până la 50 %, în funcție de măsura în care incapacitatea gravă de a atinge țintele este atribuită acestor factori.
(4) În cazul în care aplicarea ratei forfetare stabilite în conformitate cu alineatul (1) ar fi disproporționată, nivelul corecției este redus.
SECȚIUNEA II
Instrumente financiare
Articolul 4
Norme specifice privind achiziționarea terenurilor
[Articolul 37 alineatul (13) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Instrumentele financiare finanțate de FEDER, Fondul de coeziune și FEADR pot sprijini investiții precum achiziționarea de terenuri neconstruite și de terenuri construite cu o sumă de până la 10 % din contribuția programului plătită destinatarului final. În cazul garanțiilor, acest procent se aplică sumei împrumutului subiacent sau a altor instrumente purtătoare de risc.
(2) În cazul în care instrumentele financiare oferă sprijin destinatarilor finali în ceea ce privește investiții în infrastructură cu obiectivul de a sprijini activități de dezvoltare sau regenerare urbană, limita menționată la alineatul (1) este de 20 %.
(3) În cazuri excepționale și justificate corespunzător, autoritatea de management poate să deroge de la limitele prevăzute la alineatele (1) și (2) pentru operațiuni privind protecția mediului.
Articolul 5
Combinarea asistenței tehnice cu instrumentele financiare
[Articolul 37 alineatul (13) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
Granturile pentru asistență tehnică pot fi combinate cu instrumentele financiare în cadrul unei singure operațiuni în temeiul articolului 37 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 numai în scopul pregătirii tehnice a viitoarei investiții în beneficiul destinatarului final care urmează să fie sprijinit prin operațiunea respectivă.
Articolul 6
Norme specifice privind rolul, răspunderea și responsabilitățile organismelor care implementează instrumente financiare
[Articolul 38 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Organismele care implementează instrumentele financiare își îndeplinesc obligațiile în conformitate cu legislația aplicabilă și acționează cu profesionalismul, eficiența, transparența și diligența de care trebuie să dea dovadă un organism profesional cu experiență în implementarea instrumentelor financiare. Acestea se asigură că:
(a)
destinatarii finali care primesc sprijin din instrumentele financiare sunt selectați ținându-se seama în mod corespunzător de natura instrumentului financiar și de potențiala viabilitate economică a proiectelor de investiții care urmează să fie finanțate. Selecția este transparentă și justificată de motive obiective și nu creează conflicte de interese;
(b)
destinatarii finali sunt informați cu privire la faptul că finanțarea este furnizată în cadrul programelor cofinanțate prin fondurile ESI în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 115 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 pentru FEDER, FSE și Fondul de coeziune, la articolul 66 alineatul (1) litera (c) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) pentru FEADR, iar pentru FEPAM, în viitorul act juridic al Uniunii de stabilire a condițiilor pentru sprijinul financiar acordat politicii în domeniul afacerilor maritime și al pescuitului pentru perioada de programare 2014-2020 (denumit în continuare „Regulamentul privind FEPAM”);
(c)
instrumentele financiare furnizează sprijin în mod proporțional și generează un efect minim de denaturare a concurenței;
(d)
remunerarea preferențială a investitorilor privați sau publici care acționează conform principiului economiei de piață, în conformitate cu articolul 37 alineatul (2) litera (c) și cu articolul 44 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, este proporțională cu riscurile asumate de investitorii respectivi, se limitează la minimumul necesar pentru a atrage astfel de investitori și trebuie asigurată prin termeni și condiții și prin garanții procedurale.
(2) Întrucât răspunderea financiară directă a autorității de management în fața organismelor care implementează instrumente financiare sau în fața destinatarilor finali, precum și orice altă responsabilitate în ceea ce privește orice altă datorie sau obligație a instrumentului financiar nu poate să depășească suma angajată de autoritatea de management pentru instrumentul financiar în cadrul acordurilor de finanțare relevante, organismele care implementează instrumente financiare se asigură că nu pot fi făcute cereri către autoritatea de management care depășesc sumele angajate de aceasta pentru instrumentul financiar.
(3) Organismele care implementează instrumente financiare sunt responsabile pentru rambursarea contribuțiilor din program afectate de nereguli, împreună cu dobânda și toate celelalte câștiguri generate de aceste contribuții.
Cu toate acestea, organismele responsabile cu implementarea instrumentelor financiare nu sunt responsabile pentru rambursarea sumelor menționate la primul paragraf cu condiția să demonstreze că, în cazul unei anumite nereguli, sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții:
(a)
neregulile s-au produs la nivelul destinatarilor finali sau, în cazul unui fond sau al unor fonduri, la nivelul intermediarilor financiari sau al destinatarilor finali;
(b)
organismele de implementare a instrumentelor financiare au respectat dispozițiile alineatului (1) din prezentul articol în ceea ce privește contribuțiile programului afectate de nereguli;
(c)
sumele afectate de nereguli nu au putut fi recuperate, în pofida faptului că organismele de implementare a instrumentelor financiare au urmat cu diligența necesară toate măsurile contractuale și juridice.
Articolul 7
Criterii pentru selectarea organismelor de implementare a instrumentelor financiare
[Articolul 38 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) La selectarea unui organism care să implementeze un instrument financiar în conformitate cu articolul 38 alineatul (4) litera (a) și articolul 38 alineatul (4) litera (b) punctele (ii) și (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, autoritatea de management se asigură că organismul respectiv îndeplinește următoarele cerințe minime:
(a)
autorizarea de a îndeplini sarcini relevante de execuție în temeiul legislației Uniunii și al legislației naționale;
(b)
viabilitate economică și financiară adecvată;
(c)
capacitate adecvată de implementare a instrumentului financiar, inclusiv structura organizațională și cadrul de guvernanță, oferind autorității de management asigurarea necesară;
(d)
existența unui sistem de control intern eficace și eficient;
(e)
utilizarea unui sistem contabil care să furnizeze informații exacte, complete și fiabile în timp util;
(f)
acordul de a fi auditat de către organismele de audit ale statului membru, de Comisie și de Curtea de Conturi Europeană.
(2) La selectarea organismului menționat la alineatul (1), autoritatea de management ține seama de natura instrumentului financiar care urmează să fie implementat, de experiența anterioară a organismului respectiv în implementarea unor instrumente financiare similare, de competențele și de experiența membrilor echipei propuși, precum și de capacitatea operațională și financiară a organismului. Selecția este transparentă și justificată de motive obiective și nu creează conflicte de interese. Se utilizează cel puțin următoarele criterii de selecție:
(a)
o metodologie fiabilă și credibilă pentru identificarea și evaluarea intermediarilor financiari sau a destinatarilor finali, după caz;
(b)
nivelul costurilor și al comisioanelor de gestionare pentru implementarea instrumentului financiar și metodologia propusă pentru calculul acestora;
(c)
termenii și condițiile aplicate legate de sprijinul furnizat destinatarilor finali, inclusiv tarifarea;
(d)
capacitatea de a mobiliza resurse pentru investiții în destinatari finali pe lângă contribuțiile programului;
(e)
capacitatea de a demonstra o activitate suplimentară pe lângă activitatea prezentă;
(f)
în cazurile în care organismul de implementare a instrumentului financiar alocă resurse financiare proprii instrumentului financiar sau partajează riscul, măsuri propuse privind alinierea intereselor și pentru atenuarea eventualelor conflicte de interese.
(3) Atunci când un organism care implementează un fond de fonduri, inclusiv BEI, încredințează mai departe sarcinile de implementare unui intermediar financiar, acesta se asigură că intermediarul financiar respectiv îndeplinește cerințele și criteriile menționate la alineatele (1) și (2).
Articolul 8
Norme specifice privind garanțiile oferite prin intermediul instrumentelor financiare
[Articolul 38 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
Atunci când instrumentele financiare oferă garanții, sunt îndeplinite următoarele cerințe:
(a)
se obține un coeficient de multiplicare adecvat între suma contribuției programului stabilită pentru a acoperi pierderile prevăzute și cele neprevăzute din noile împrumuturi sau alte instrumente de partajare a riscurilor care urmează să fie acoperite de garanții și valoarea împrumuturilor noi corespunzătoare sau a altor instrumente de partajare a riscurilor;
(b)
coeficientul de multiplicare se stabilește printr-o evaluare ex ante prudentă a riscurilor pentru produsul de garanție specific care urmează să fie oferit, ținându-se seama de condițiile de piață specifice, de strategia de investiții a instrumentului financiar și de principiile de economie și eficiență. Evaluarea ex ante a riscurilor poate fi reexaminată dacă acest lucru este justificat de situații ulterioare survenite pe piață;
(c)
contribuția din program angajată pentru achitarea garanțiilor reflectă evaluarea ex ante a riscurilor;
(d)
dacă intermediarul financiar sau entitatea care beneficiază de garanții nu a plătit destinatarilor finali suma planificată a noilor împrumuturi sau a altor instrumente de partajare a riscurilor, cheltuielile eligibile sunt reduse proporțional.
Articolul 9
Gestionarea și controlul instrumentelor financiare instituite la nivel național, regional, transnațional sau transfrontalier
[Articolul 40 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Pentru operațiunile care implică sprijin acordat din programe instrumentelor financiare instituite la nivel național, regional, transnațional sau transfrontalier menționate la articolul 38 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, autoritatea de management se asigură că:
(a)
operațiunea este conformă cu legislația aplicabilă, cu programul relevant și cu acordul de finanțare relevant, atât pe parcursul evaluării, cât și al procesului de selecție a operațiunii și în timpul creării și al implementării instrumentului financiar;
(b)
acordurile de finanțare conțin dispoziții privind cerințele de audit și pista de audit în conformitate cu punctul 1 litera (e) din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 1303/2013;
(c)
verificările de management se efectuează pe toată durata perioadei de programare și pe durata înființării și a implementării instrumentelor financiare în conformitate cu articolul 125 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 pentru FEDER, FSE, Fondul de coeziune și FEPAM și în conformitate cu articolul 58 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 pentru FEADR;
(d)
documentele justificative pentru cheltuielile declarate drept eligibile sunt:
(i)
păstrate pentru operațiune de către autoritatea de management, intermediarul financiar sau organismul care implementează fondul de fonduri în cazul în care instrumentul financiar este implementat printr-un fond de fonduri, pentru a oferi dovezi cu privire la utilizarea fondurilor în scopurile prevăzute, la conformitatea cu legislația aplicabilă și la conformitatea cu criteriile și condițiile legate de finanțarea oferită în cadrul programelor relevante;
(ii)
puse la dispoziție pentru a permite verificarea legalității și a regularității cheltuielilor declarate Comisiei;
(e)
documentele justificative care permit verificarea conformității cu legislația Uniunii și cu cea națională, precum și cu condițiile de finanțare, includ cel puțin:
(i)
documente privind instituirea instrumentului financiar;
(ii)
documente în care se identifică sumele cu care a contribuit fiecare program în cadrul fiecărei axe prioritare la instrumentul financiar, cheltuielile care sunt eligibile în cadrul programelor și dobânzile și alte câștiguri generate de sprijinul din partea fondurilor ESI și reutilizarea resurselor care pot fi atribuite fondurilor ESI în conformitate cu articolele 43 și 44 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013;
(iii)
documente privind funcționarea instrumentului financiar, inclusiv cele legate de monitorizare, raportare și verificări;
(iv)
documente care demonstrează conformitatea cu articolele 43, 44 și 45 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013;
(v)
documente referitoare la închiderea contribuțiilor programului și la lichidarea instrumentului financiar;
(vi)
documente privind costurile și comisioanele de gestionare;
(vii)
formulare de cerere sau documente echivalente, prezentate de către destinatarii finali, precum și documente justificative, inclusiv planuri de afaceri și, după caz, conturi anuale anterioare;
(viii)
dacă sunt disponibile, liste de control și rapoarte ale organismelor care implementează instrumentul financiar;
(ix)
declarații făcute în legătură cu ajutorul de minimis, dacă este cazul;
(x)
acorduri semnate în legătură cu sprijinul acordat prin instrumentul financiar, inclusiv pentru capital propriu, împrumuturi, garanții sau alte forme de investiții furnizate destinatarilor finali;
(xi)
dovezi conform cărora sprijinul acordat prin intermediul instrumentului financiar a fost utilizat în scopul prevăzut;
(xii)
documente privind fluxurile financiare între autoritatea de management și instrumentul financiar și, în cadrul instrumentului financiar la toate nivelurile, până la destinatarii finali, iar în cazul garanțiilor, dovada că împrumuturile subiacente au fost plătite;
(xiii)
documente sau coduri contabile separate pentru contribuția programului plătită sau garanția angajată de instrumentul financiar în favoarea destinatarului final.
(2) Pentru operațiunile care implică sprijin acordat din programe instrumentelor financiare din cadrul FEDER, al FSE, al Fondului de coeziune și al FEPAM, autoritățile de audit se asigură că instrumentele financiare sunt auditate pe toată durata perioadei de programare până la încheierea acesteia, atât în cadrul auditurilor sistemelor, cât și al auditurilor operațiunilor în conformitate cu articolul 127 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
Pentru operațiunile care implică sprijin acordat din programe instrumentelor financiare din cadrul FEADR, organismele de audit se asigură că instrumentele financiare sunt auditate pe toată durata perioadei de programare până la încheierea acesteia, atât în cadrul auditurilor sistemelor, cât și al auditurilor operațiunilor în conformitate cu articolul 59 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4).
(3) Atunci când instrumentele financiare sunt implementate de BEI în conformitate cu articolul 38 alineatul (4) litera (b) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013:
(a)
autoritatea de management împuternicește o societate, care funcționează în temeiul unui cadru comun stabilit de Comisie, să efectueze verificări la fața locului ale operațiunii, în conformitate cu articolul 125 alineatul (5) litera (b) din regulamentul (UE) nr. 1303/2013;
(b)
autoritatea de audit împuternicește o societate, care acționează în temeiul unui cadru comun stabilit de Comisie, să efectueze audituri ale operațiunii.
Autoritatea de audit își elaborează opinia de audit pe baza informațiilor furnizate de societatea mandatată.
(4) În absența unui cadru comun stabilit de Comisie, menționat la alineatul (3), autoritatea de management prezintă Comisiei, spre aprobare, metodologia propusă pentru efectuarea verificărilor la fața locului, iar autoritatea de audit prezintă metodologia propusă pentru audituri.
Articolul 10
Normele referitoare la retragerea plăților către instrumentele financiare și la adaptările efectuate în consecință în ceea ce privește cererile de plată
[Articolul 41 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
Statele membre și autoritățile de gestionare pot retrage contribuțiile din programe către instrumentele financiare menționate la articolul 38 alineatul (1) litera (a) și către instrumentele financiare menționate la articolul 38 alineatul (1) litera (b) implementate în conformitate cu articolul 38 alineatul (4) literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 doar în cazul în care contribuțiile nu au fost deja incluse în cererea de plată menționată la articolul 41 din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, în ceea ce privește instrumentele financiare sprijinite de FEDER, FSE, Fondul de coeziune și FEPAM, contribuțiile pot fi retrase, de asemenea, dacă următoarea cerere de plată este modificată astfel încât să retragă sau să înlocuiască cheltuielile corespunzătoare.
Articolul 11
Sistemul de capitalizare a tranșelor anuale pentru subvențiile la dobândă sau contribuțiile la comisioanele de garantare
[Articolul 42 alineatul (1) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Subvențiile la dobândă sau contribuțiile la comisioanele de garantare capitalizate menționate la articolul 42 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 se calculează la sfârșitul perioadei de eligibilitate ca totalul obligațiilor reduse de plată în scopul și pe durata perioadelor prevăzute la articolul respectiv și în conformitate cu dispozițiile acordurilor de finanțare relevante.
(2) Toate resursele rămase în contul de garanție după perioada menționată la articolul 42 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 sau ca rezultat al unei lichidări neașteptate a instrumentului financiar înainte de încheierea perioadei respective se folosesc în conformitate cu articolul 45 din regulamentul menționat.
Articolul 12
Criteriile pentru determinarea costurilor și a comisioanelor de gestionare pe baza performanței
[Articolul 42 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Autoritatea de gestionare calculează costurile și comisioanele de gestionare care pot fi declarate drept cheltuieli eligibile în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 pe baza următoarelor criterii, menționate la articolul 42 alineatul (5) din regulamentul respectiv:
(a)
plata contribuțiilor furnizate de programul de fonduri ESI;
(b)
resursele restituite din investiții sau din disponibilizări ale resurselor angajate pentru contracte de garanție;
(c)
calitatea măsurilor de însoțire a investiției înainte și după decizia privind investiția, pentru a-i maximiza impactul; și
(d)
contribuția instrumentului financiar la obiectivele și rezultatele programului.
(2) Autoritatea de management informează comitetul de monitorizare instituit în conformitate cu articolul 47 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 cu privire la dispozițiile referitoare la calculul pe baza performanței al costurilor de gestionare suportate sau al comisionului de gestionare a instrumentului financiar. Comitetul de monitorizare primește rapoarte anuale privind costurile și comisioanele de gestionare plătite efectiv în anul calendaristic anterior.
Articolul 13
Pragurile aplicabile costurilor și comisioanelor de gestionare
[Articolul 42 alineatele (5) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) În cazul unui organism care implementează un fond de fonduri, costurile și comisioanele de gestionare care pot fi declarate drept cheltuieli eligibile în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 nu depășesc:
(a)
3 % pentru primele 12 luni după semnarea acordului de finanțare, 1 % pentru următoarele 12 luni, iar ulterior 0,5 % pe an din contribuțiile programului plătite către fondul de fonduri, calculate pro rata temporis de la data la care a fost efectuată plata efectivă către fondul de fonduri până la sfârșitul perioadei de eligibilitate, până la rambursarea către autoritatea de management sau până la data lichidării, luându-se în considerare data care intervine prima; și
(b)
0,5 % pe an din contribuțiile programului plătite din fondul de fonduri către intermediari financiari, calculate pro rata temporis din momentul plății efective din fondul de fonduri până la rambursarea către fondul respectiv, până la sfârșitul perioadei de eligibilitate sau până la data lichidării, luându-se în considerare data care intervine prima.
(2) În cazul organismelor care implementează instrumente financiare ce furnizează capitaluri proprii, împrumuturi, garanții, precum și microcredite, inclusiv combinate cu granturi, subvenții la dobândă sau contribuții la comisioanele de garantare în conformitate cu articolul 37 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, costurile și comisioanele de gestionare care pot fi declarate drept cheltuieli eligibile în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) litera (d) din regulamentul menționat nu depășesc:
(a)
o remunerare de bază care se calculează după cum urmează:
(i)
pentru un instrument financiar care furnizează capitaluri proprii, 2,5 % pe an pentru primele 24 de luni de la semnarea acordului de finanțare, iar ulterior 1 % pe an din contribuțiile programului angajate conform acordului de finanțare relevant pentru instrumentul financiar, calculată pro rata temporis de la data semnării acordului de finanțare relevant până la sfârșitul perioadei de eligibilitate, până la rambursarea contribuțiilor către autoritatea de management sau către fondul de fonduri sau până la data lichidării, luându-se în considerare data care intervine prima;
(ii)
pentru un instrument financiar în toate celelalte cazuri, 0,5 % pe an din contribuțiile programului plătite către instrumentul financiar, calculată pro rata temporis de la data plății efective către instrumentul financiar până la sfârșitul perioadei de eligibilitate, până la rambursarea către autoritatea de management ori către fondul de fonduri sau până la data lichidării, luându-se în considerare data care intervine prima; și
(b)
o remunerare bazată pe performanță, calculată astfel:
(i)
pentru un instrument financiar care furnizează capitaluri proprii, 2,5 % pe an din contribuțiile programului plătite destinatarilor finali sub formă de capitaluri proprii în temeiul articolului 42 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și din resursele reinvestite care pot fi atribuite contribuțiilor programului și care nu au fost încă restituite instrumentului financiar, calculată pro rata temporis de la data plății către destinatarul final până la rambursarea investiției, până la încheierea procedurii de recuperare în cazul ștergerii debitelor sau până la sfârșitul perioadei de eligibilitate, luându-se în considerare data care intervine prima;
(ii)
pentru un instrument financiar care acordă împrumuturi, 1 % pe an din contribuțiile programului plătite destinatarilor finali sub formă de împrumuturi în temeiul articolului 42 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și din resursele reinvestite care pot fi atribuite contribuțiilor programului și care nu au fost încă restituite instrumentului financiar, calculată pro rata temporis de la data plății către destinatarul final până la rambursarea investiției, până la încheierea procedurii de recuperare în caz de nerambursare sau până la sfârșitul perioadei de eligibilitate, luându-se în considerare data care intervine prima;
(iii)
pentru un instrument financiar care furnizează garanții, 1,5 % pe an din contribuțiile programului angajate pentru contracte de garantare datorate, în sensul articolului 42 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și din resursele reutilizate care pot fi atribuite contribuțiilor programului, calculată pro rata temporis din momentul angajării până la scadența contractului de garantare, până la încheierea procedurii de recuperare în caz de nerambursare sau până la sfârșitul perioadei de eligibilitate, luându-se în considerare data care intervine prima;
(iv)
pentru un instrument financiar care acordă microcredite, 1,5 % pe an din contribuțiile programului plătite destinatarilor finali sub formă de microcredite în temeiul articolului 42 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și din resursele reinvestite care pot fi atribuite contribuțiilor programului și care nu au fost încă restituite instrumentului financiar, calculată pro rata temporis de la data plății către destinatarul final până la rambursarea investiției, până la încheierea procedurii de recuperare în caz de nerambursare sau până la sfârșitul perioadei de eligibilitate, luându-se în considerare data care intervine prima;
(v)
pentru un instrument financiar care furnizează granturi, subvenții la dobândă sau contribuții la comisioanele de garantare în conformitate cu articolul 37 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, 0,5 % din valoarea grantului plătită în favoarea destinatarilor finali, în temeiul articolului 42 alineatul (1) litera (a) din regulamentul menționat.
Dispozițiile prezentului alineat se aplică unui organism de implementare a unui instrument financiar care oferă garanții, chiar dacă același organism implementează un fond de fonduri, sub rezerva dispozițiilor de la alineatul (4).
(3) Suma agregată a costurilor și a comisioanelor de gestionare pe durata perioadei de eligibilitate prevăzute la articolul 65 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 nu trebuie să depășească:
(a)
pentru un fond de fonduri, 7 % din suma totală a contribuțiilor programului plătite către fondul de fonduri;
(b)
pentru un instrument financiar care furnizează capitaluri proprii, 20 % din suma totală a contribuțiilor programului plătite către instrumentul financiar;
(c)
pentru un instrument financiar care furnizează împrumuturi, 8 % din suma totală a contribuțiilor programului plătite către instrumentul financiar;
(d)
pentru un instrument financiar care furnizează garanții, 10 % din suma totală a contribuțiilor programului plătite către instrumentul financiar;
(e)
pentru un instrument financiar care furnizează microcredite, 10 % din suma totală a contribuțiilor programului plătite către instrumentul financiar;
(f)
pentru un instrument financiar care furnizează granturi, subvenții la dobândă sau contribuții la comisioanele de garantare în conformitate cu articolul 37 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, 6 % din suma totală a contribuțiilor programului plătite către instrumentul financiar.
(4) În cazul în care același organism implementează un fond de fonduri și un instrument financiar, nici suma costurilor și a onorariilor de gestionare eligibile în temeiul alineatelor (1) și (2), nici limitele stabilite la alineatul (3) nu pot fi cumulate pentru aceleași contribuții ale programului sau aceleași resurse reinvestite care pot fi atribuite contribuțiilor programului.
(5) Atunci când majoritatea capitalului investit în intermediari financiari care furnizează capitaluri proprii este furnizat de investitori privați sau publici care funcționează după principiul economiei de piață, iar contribuția programului este furnizată pari passu cu investitorii privați, costurile și comisioanele de gestionare sunt conforme cu condițiile de pe piață și nu le depășesc pe cele plătite de către investitorii privați.
(6) Pragurile prevăzute la alineatele (1), (2) și (3) pot fi depășite atunci când organismul care implementează instrumentul financiar, inclusiv, după caz, organismul care implementează fondul de fonduri, a fost selectat în baza unei licitații deschise în conformitate cu normele aplicabile, iar licitația deschisă a evidențiat necesitatea creșterii costurilor și a comisioanelor de gestionare.
Articolul 14
Rambursarea costurilor și a comisioanelor de gestionare capitalizate pentru instrumentele bazate pe participații și microcredite
[Articolul 42 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Costurile și comisioanele de gestionare capitalizate care trebuie rambursate în calitate de cheltuieli eligibile în conformitate cu articolul 42 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 se calculează la sfârșitul perioadei de eligibilitate ca totalul costurilor și al comisioanelor de gestionare actualizate care trebuie plătite după expirarea perioadei de eligibilitate pentru perioada prevăzută la articolul 42 alineatul (2) din regulamentul menționat și în conformitate cu acordurile de finanțare relevante.
(2) Costurile și comisioanele de gestionare capitalizate care trebuie plătite după expirarea perioadei de eligibilitate pentru un instrument financiar ce furnizează microcredite nu depășesc 1 % pe an din contribuțiile programului plătite destinatarilor finali sub formă de împrumuturi în temeiul articolului 42 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 care nu au fost încă restituite instrumentului financiar, calculate pro rata temporis de la sfârșitul perioadei de eligibilitate până la rambursarea investiției, până la încheierea procedurii de recuperare în caz de nerambursare sau până la sfârșitul perioadei menționate la articolul 42 alineatul (2) din regulamentul respectiv, luându-se în considerare data care intervine prima.
(3) Costurile și comisioanele de gestionare capitalizate care trebuie plătite după expirarea perioadei de eligibilitate pentru un instrument financiar ce furnizează capitaluri proprii nu depășesc 1,5 % pe an din contribuțiile programului plătite destinatarilor finali sub formă de capitaluri proprii în temeiul articolului 42 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 care nu au fost încă restituite instrumentului financiar, calculate pro rata temporis de la sfârșitul perioadei de eligibilitate până la rambursarea investiției, până la încheierea procedurii de recuperare în caz de nerambursare sau până la sfârșitul perioadei menționate la articolul 42 alineatul (2) din regulamentul respectiv, luându-se în considerare data care intervine prima.
(4) Toate resursele rămase în contul de garanție după perioada menționată la articolul 42 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 sau ca rezultat al unei lichidări neașteptate a instrumentului financiar înainte de încheierea perioadei respective se folosesc în conformitate cu articolul 45 din regulamentul menționat.
SECȚIUNEA III
Metoda de calculare a venitului net actualizat al operațiunilor generatoare de venituri nete
Articolul 15
Metoda de calculare a venitului net actualizat
[Articolul 61 alineatul (3) al șaptelea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) În scopul aplicării metodei menționate la articolul 61 alineatul (3) primul paragraf litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, venitul net actualizat al operațiunii se calculează prin deducerea costurilor actualizate din veniturile actualizate și, dacă este cazul, prin adăugarea valorii reziduale a investiției.
(2) Venitul net actualizat al unei operațiuni se calculează pe o perioadă de referință specifică aplicabilă sectorului operațiunii respective în conformitate cu anexa I. Perioada de referință include perioada de implementare a operațiunii.
(3) Veniturile și costurile se determină prin aplicarea metodei incrementale bazate pe o comparație între veniturile și costurile din scenariul cu noua investiție și veniturile și costurile din scenariul fără noua investiție.
În cazul în care o operațiune constă într-un activ nou, veniturile și costurile sunt cele ale noii investiții.
(4) În cazul în care taxa pe valoarea adăugată nu este un cost eligibil în conformitate cu articolul 69 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, calculul venitului net actualizat se bazează pe cifre care exclud taxa pe valoarea adăugată.
Articolul 16
Determinarea veniturilor
[Articolul 61 alineatul (3) al șaptelea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
Pentru calculul venitului net actualizat, veniturile se determină pe următoarea bază:
(a)
după caz, taxele de utilizare se stabilesc în conformitate cu principiul „poluatorul plătește” și, dacă este cazul, ține seama de caracterul rezonabil al acestora;
(b)
veniturile nu includ transferuri de la bugetele de stat sau regionale sau de la sistemele de asigurări publice naționale;
(c)
atunci când o operațiune adaugă noi active pentru a completa un serviciu sau o infrastructură preexistentă, se iau în considerare atât contribuțiile noilor utilizatori, cât și contribuțiile suplimentare ale utilizatorilor existenți ai serviciului sau ai infrastructurii noi sau extinse.
Articolul 17
Determinarea costurilor
[Articolul 61 alineatul (3) al șaptelea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
În scopul calculării venitului net actualizat, se iau în considerare următoarele costuri care intervin în perioada de referință menționată la articolul 15 alineatul (2):
(a)
costurile de înlocuire a echipamentelor cu durată scurtă de viață care asigură funcționarea tehnică a operațiunii;
(b)
costurile de funcționare fixe, inclusiv costurile de întreținere precum cele cu personalul, întreținerea și reparațiile, costurile generale administrative și de gestionare și cele de asigurare; și
(c)
costurile variabile de funcționare, inclusiv costurile de întreținere, cum sunt consumul de materii prime, energie și alte consumabile, precum și orice fel de costuri de întreținere și reparații necesare pentru a prelungi durata de viață a operațiunii.
Articolul 18
Valoarea reziduală a investiției
[Articolul 61 alineatul (3) al șaptelea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Dacă activele unei operațiuni au o durată de viață care depășește perioada de referință menționată la articolul 15 alineatul (2), valoarea reziduală a acestora se determină prin calcularea valorii actuale nete a fluxurilor de numerar pentru durata de viață rămasă a operațiunii. Alte metode pentru calcularea valorii reziduale pot fi utilizate în circumstanțe justificate în mod corespunzător.
(2) Valoarea reziduală a investiției este inclusă în calculul venitului net actualizat al operațiunii numai dacă veniturile depășesc costurile menționate la articolul 17.
Articolul 19
Actualizarea fluxului de numerar
[Articolul 61 alineatul (3) al șaptelea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Numai fluxurile de numerar care trebuie plătite sau primite de operațiune sunt luate în considerare la calcularea costurilor și a veniturilor. Fluxurile de numerar se stabilesc pentru fiecare an în care sunt plătite sau primite de operațiune pentru perioada de referință menționată la articolul 15 alineatul (2).
(2) Sunt excluse din calcul posturile contabile nemonetare precum amortizările, eventualele rezerve pentru viitoare costuri de înlocuire și rezervele pentru cheltuieli neprevăzute.
(3) Fluxurile de numerar sunt actualizate folosindu-se o rată de actualizare financiară de 4 % în termeni reali drept valoare de referință pentru operațiunile de investiții publice cofinanțate prin fondurile ESI.
(4) Statele membre pot utiliza altă rată de actualizare financiară decât 4 % în cazul în care oferă o justificare pentru această valoare de referință și se asigură că este utilizată în mod coerent pentru operațiuni similare în același sector.
(5) Alte valori decât 4 % pot fi justificate de următoarele motive:
(a)
condițiile macroeconomice specifice ale statului membru și tendințele și conjuncturile macroeconomice internaționale; sau
(b)
natura investitorului sau a structurii de implementare, cum ar fi parteneriatele public-privat; sau
(c)
natura sectorului în cauză.
(6) Pentru a stabili ratele de actualizare financiare specifice, statele membre estimează rentabilitatea medie pe termen lung a unui pachet de investiții alternativ, fără riscuri, naționale sau internaționale, pe care le consideră a fi cele mai relevante. Sunt puse la dispoziția beneficiarilor informații privind diferitele rate de actualizare financiară.
SECȚIUNEA IV
Definirea ratelor forfetare aplicabile costurilor indirecte și metodele aferente utilizate în alte politici ale Uniunii
Articolul 20
Finanțare la rate forfetare pentru costurile indirecte pe baza Regulamentului (UE) nr. 1290/2013
[Articolul 68 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
Costurile indirecte pot fi calculate prin aplicarea unei rate forfetare stabilite în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1290/2013 pentru următoarele tipuri de operațiuni sau proiecte care fac parte din operațiuni:
(a)
operațiunile sprijinite prin FEDER care se încadrează în domeniile de intervenții cu codurile 056, 057 sau 060-065 în conformitate cu tabelul 1 din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2014 al Comisiei (5) și derulate în cadrul uneia dintre prioritățile de investiții prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b), alineatul (2) litera (b), alineatul (3) literele (a) și (c) și alineatul (4) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6);
(b)
operațiunile sprijinite prin FSE care se încadrează la domeniul de intervenții cu codul 04 în conformitate cu tabelul 6 din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2014 al Comisiei și contribuie la consolidarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013;
(c)
operațiunile sprijinite prin FEADR în conformitate cu articolele 17, 26 sau 35 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 care contribuie la prioritatea Uniunii prevăzută la articolul 5 alineatul (1) din regulamentul menționat. Dacă operațiunea este programată în conformitate cu articolele 17 și 26 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013, se au în considerare numai operațiunile implementate de un grup operațional din cadrul parteneriatului european pentru inovare și finanțate în conformitate cu articolul 35 alineatul (1) litera (c) din regulamentul menționat;
(d)
operațiunile sprijinite de FEPAM și programate în conformitate cu articolele 28, 37 sau 41 alineatul (5) din viitorul act juridic al Uniunii de stabilire a condițiilor pentru sprijinul financiar acordat politicii în domeniul afacerilor maritime și al pescuitului pentru perioada de programare 2014-2020.
Articolul 21
Finanțare la rate forfetare pentru costurile indirecte pe baza Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012
[Articolul 68 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
Costurile indirecte pot fi calculate prin aplicarea unei rate forfetare stabilite în conformitate cu articolul 124 alineatul (4) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (7) pentru următoarele tipuri de operațiuni sau proiecte care fac parte dintr-o operațiune:
(a)
operațiunile sprijinite prin FEDER care se încadrează la domeniile de intervenții cu codurile 085, 086 sau 087 în conformitate cu tabelul 1 din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2014 al Comisiei și derulate în cadrul uneia dintre prioritățile de investiții prevăzute la articolul 5 alineatul (5) litera (a) și alineatul (6) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1301/2013;
(b)
operațiunile sprijinite prin FSE care se încadrează la domeniul de intervenții cu codul 01 în conformitate cu tabelul 6 din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2014 al Comisiei și contribuie la trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, rezistentă la schimbările climatice, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și durabilă din punct de vedere ecologic în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013;
(c)
operațiunile sprijinite prin FEADR în temeiul articolelor 17 și 25 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 care contribuie la prioritatea Uniunii prevăzută la articolul 5 alineatul (4) sau (5) din regulamentul menționat;
(d)
operațiunea sprijinită de FEPAM și programată în conformitate cu articolele 36, 38, 39 alineatul (1), 46 alineatul (1) literele (e) și (i), 54, 79c alineatul (1) litera (b) din viitorul act juridic al Uniunii de stabilire a condițiilor pentru sprijinul financiar acordat politicii în domeniul afacerilor maritime și al pescuitului pentru perioada de programare 2014-2020.
CAPITOLUL III
DISPOZIȚII DE COMPLETARE A PĂRȚII A TREIA DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 1303/2013 APLICABILE FEDER ȘI FONDULUI DE COEZIUNE ÎN CEEA CE PRIVEȘTE METODOLOGIA CARE TREBUIE UTILIZATĂ LA ANALIZA CALITĂȚII PROIECTELOR MAJORE
Articolul 22
Cerințe privind experții independenți care efectuează analiza calității
[Articolul 101 al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Analiza calității proiectelor majore menționată la articolul 101 al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 este realizată de experți independenți care:
(a)
dispun de experiență tehnică semnificativă cu privire la toate etapele ale ciclului de viață al unui proiect;
(b)
dispun de experiență internațională vastă cu privire la sectoarele de investiții în cauză;
(c)
dispun de competențe înalte în analiza și evaluarea beneficiilor socio-economice;
(d)
dispun de cunoștințe și experiență semnificativă cu privire la legislația, politicile și procedurile relevante ale Uniunii;
(e)
sunt independenți față de toate autoritățile direct sau indirect implicate în aprobarea, implementarea sau funcționarea proiectului major în cauză;
(f)
nu intră în conflicte de interese la niciun nivel în ceea ce privește proiectul major;
(g)
nu intră în conflicte de interese de ordin comercial în ceea ce privește proiectul major;
(h)
dispun de competențele lingvistice necesare.
(2) Atunci când un stat membru propune mandatarea unor experți independenți, alții decât cei care beneficiază de asistență tehnică la inițiativa Comisiei în conformitate cu articolul 58 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, statul membru respectiv prezintă spre aprobarea Comisiei o cerere în conformitate cu articolul 101 al treilea paragraf. Acest acord se bazează pe documentele care atestă respectarea de către experți a cerințelor prevăzute la alineatul (1) din prezentul articol.
Comisia informează statul membru, în termen de trei luni de la transmiterea cererii, dacă aprobă propunerea privind experții independenți.
Articolul 23
Analiza calității proiectelor majore
[Articolul 101 al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Experții independenți efectuează evaluarea pe baza informațiilor menționate la articolul 101 primul paragraf literele (a)-(i) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. Experții independenți pot solicita elemente suplimentare referitoare la aceste informații, pe care le consideră necesare pentru analiza calității.
Statul membru și experții independenți pot conveni completarea activității cu vizite la fața locului.
Experții independenți pot, în acord cu statele membre, să consulte Comisia cu privire la chestiuni relevante referitoare la ajutoarele de stat în scopul realizării evaluării.
(2) În scopul evaluării calității, experții independenți întreprind următoarele acțiuni:
(a)
experții independenți verifică dacă operațiunea constituie un proiect major în sensul articolului 100 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă proiectul major nu este o operațiune încheiată în sensul articolului 2 alineatul (14) și al articolului 65 alineatul (6) din regulamentul respectiv și dacă proiectul major este inclus în programul operațional corespunzător;
(b)
experții independenți verifică integralitatea, coerența și exactitatea informațiilor furnizate în conformitate cu articolul 101 primul paragraf literele (a)-(i) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 în formatul menționat la articolul 101 al cincilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013;
(c)
experții independenți evaluează calitatea proiectul major pe baza criteriilor stabilite în anexa II la prezentul regulament;
(d)
experții independenți elaborează un raport independent privind analiza calității (denumit în continuare „raport independent privind analiza calității”) în formatul prevăzut la articolul 102 alineatul (1) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. În raportul independent privind analiza calității, experții independenți își formulează și își justifică fără ambiguitate declarațiile în ceea ce privește elementele menționate la prezentul alineat.
(3) Un proiect major primește o evaluare pozitivă în analiza calității, în sensul articolului 102 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, dacă experții independenți concluzionează că sunt întrunite toate criteriile menționate în anexa II la prezentul regulament.
CAPITOLUL IV
DISPOZIȚII DE COMPLETARE A PĂRȚII A PATRA DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 1303/2013 APLICABILE FEDER, FSE, FONDULUI DE COEZIUNE ȘI FEPAM
SECȚIUNEA I
Datele care trebuie înregistrate și stocate sub formă electronică
Articolul 24
Datele care trebuie înregistrate și stocate sub formă electronică
[Articolul 125 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Informațiile privind datele care trebuie înregistrate și stocate sub formă electronică pentru fiecare operațiune în cadrul sistemului de monitorizare creat în temeiul articolului 125 alineatul (2) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 sunt prevăzute în anexa III la prezentul regulament.
(2) Se înregistrează și se stochează datele pentru fiecare operațiune, inclusiv privind participanții, după caz, pentru a permite agregarea acestor date în cazul în care este necesară în scopuri de monitorizare, evaluare, gestiune financiară, verificare și audit. Acest lucru permite, de asemenea, agregarea datelor în mod cumulativ pentru întreaga perioadă de programare. În ceea ce privește FSE, datele sunt înregistrate și stocate astfel încât să permită autorităților de management să efectueze sarcinile legate de monitorizare și evaluare în conformitate cu cerințele stabilite la articolul 56 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, precum și la articolele 5 și 19 din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 și în anexele I și II la acesta.
(3) În cazul în care o operațiune este sprijinită prin mai multe programe operaționale, priorități, fonduri sau în cadrul mai multor categorii de regiuni, informațiile menționate la punctele 23-113 din anexa III sunt înregistrate astfel încât să permită extragerea datelor defalcate în funcție de programul operațional, prioritate, fond sau categorie de regiuni. De asemenea, este posibilă extragerea datelor privind indicatorii menționate la punctele 31-40 din anexa III defalcate în funcție de prioritatea de investiție și de gen, după caz.
SECȚIUNEA II
Pista de audit și utilizarea datelor colectate cu ocazia auditurilor
Articolul 25
Cerințe minime detaliate pentru pista de audit
[Articolul 125 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Cerințele minime detaliate pentru pista de audit cu privire la evidențele contabile care trebuie ținute și documentele justificative care trebuie păstrate sunt următoarele:
(a)
pista de audit permite verificarea aplicării criteriilor de selecție stabilite de comitetul de monitorizare pentru programul operațional;
(b)
în ceea ce privește granturile și asistența rambursabilă prevăzute la articolul 67 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, pista de audit permite reconcilierea sumelor agregate certificate Comisiei cu evidențele contabile detaliate și cu documentele justificative deținute de către autoritatea de certificare, autoritatea de management, organismele intermediare și beneficiari în legătură cu operațiunile cofinanțate în cadrul programului operațional;
(c)
în ceea ce privește granturile și asistența rambursabilă prevăzute la articolul 67 alineatul (1) literele (b) și (c) și la articolul 109 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013, pista de audit permite reconcilierea sumelor agregate certificate Comisiei cu datele detaliate legate de realizări sau rezultate și cu documentele justificative deținute de autoritatea de certificare, autoritatea de management, organismele intermediare și beneficiari, inclusiv, după caz, documentele privind metoda de stabilire a baremelor standard pentru costurile unitare și sumele forfetare în legătură cu operațiunile cofinanțate în cadrul programului operațional;
(d)
în ceea ce privește costurile determinate în conformitate cu articolul 67 alineatul (1) litera (d) și cu articolul 68 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, pista de audit demonstrează și justifică metoda de calcul, după caz, și baza pe care au fost decise sumele forfetare, precum și costurile eligibile directe sau costurile declarate în cadrul altor categorii alese cărora li se aplică rata forfetară;
(e)
în ceea ce privește costurile determinate în conformitate cu articolul 68 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, cu articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 și cu articolul 20 din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013, pista de audit permite justificarea costurilor directe eligibile cărora li se aplică rata forfetară;
(f)
pista de audit permite verificarea plăților către beneficiar din contribuția publică;
(g)
pista de audit conține, pentru fiecare operațiune, după caz, specificații tehnice și planul de finanțare, documente privind aprobarea grantului, documente referitoare la procedurile de achiziții publice, rapoarte întocmite de beneficiar și rapoarte privind verificările și auditurile efectuate;
(h)
pista de audit include informații privind verificările de management și auditurile efectuate cu privire la operațiune;
(i)
fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 19 alineatul (3) și ale anexelor I și II la Regulamentul (UE) nr. 1304/2013, pista de audit permite reconcilierea datelor în ceea ce privește indicatorii de realizare pentru operațiune cu obiectivele și datele raportate și cu rezultatele programului;
(j)
pentru instrumentele financiare, pista de audit include documentele justificative menționate la articolul 9 alineatul (1) litera (e) din prezentul regulament.
Pentru costurile menționate la literele (c) și (d), pista de audit permite verificarea conformității metodei de calcul utilizate de autoritatea de management în conformitate cu articolele 67 alineatul (5) și 68 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și cu articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013.
(2) Autoritatea de management se asigură că există o evidență a identității și localizării organismelor care păstrează documentele justificative necesare pentru a asigura conformitatea unei piste de audit adecvate cu toate cerințele minime prevăzute la alineatul (1).
Articolul 26
Utilizarea datelor colectate cu ocazia auditurilor efectuate de funcționarii Comisiei sau de reprezentanții autorizați ai acesteia
[Articolul 127 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Comisia ia toate măsurile necesare pentru a preveni divulgarea neautorizată a datelor colectate de Comisie în cursul auditurilor sale sau accesul neautorizat la acestea.
(2) Comisia utilizează datele colectate în cursul auditurilor sale exclusiv în scopul de a-și exercita responsabilitățile care îi revin în temeiul articolului 75 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. Curtea de Conturi Europeană și Oficiul European de Luptă Antifraudă au acces la datele colectate.
(3) Datele colectate sunt transmise doar persoanelor din statele membre sau din cadrul instituțiilor Uniunii ale căror îndatoriri presupun accesul la informațiile respective în conformitate cu normele aplicabile fără acordul expres al statului membru care furnizează datele.
SECȚIUNEA III
Sfera de aplicare și conținutul auditurilor operațiunilor și ale auditurilor conturilor și metoda de selecție a eșantionului de operațiuni
Articolul 27
Auditurile operațiunilor
[Articolul 127 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Auditurile operațiunilor sunt efectuate pentru fiecare exercițiu contabil pe un eșantion de operațiuni selectate după o metodă stabilită sau aprobată de autoritatea de audit în conformitate cu articolul 28 din prezentul regulament.
(2) Auditurile operațiunilor sunt efectuate pe baza documentelor justificative care constituie pista de audit și verifică legalitatea și regularitatea cheltuielilor declarate Comisiei, inclusiv în ceea ce privește următoarele aspecte:
(a)
dacă operațiunea a fost selectată în conformitate cu criteriile de selecție pentru programul operațional, nu a fost finalizată fizic sau complet implementată înainte ca beneficiarul să depună cererea de finanțare prin programul operațional, este implementată în conformitate cu decizia de aprobare și îndeplinește, la momentul efectuării auditului, toate condițiile aplicabile privind funcționarea și utilizarea acesteia și obiectivele de atins;
(b)
dacă cheltuielile declarate Comisiei corespund evidențelor contabile, iar documentele justificative solicitate demonstrează o pistă de audit adecvată în conformitate cu articolul 25 din prezentul regulament;
(c)
dacă pentru cheltuielile declarate Comisiei, determinate în conformitate cu articolul 67 alineatul (1) literele (b) și (c), cu articolul 109 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1304/2013, au fost îndeplinite realizările și rezultatele plăților efectuate către beneficiar, datele privind participanții sau alte evidențe legate de realizări și rezultate sunt conforme cu informațiile prezentate Comisiei, iar documentele justificative solicitate demonstrează o pistă de audit adecvată în conformitate cu articolul 25 din prezentul regulament.
Auditurile verifică, de asemenea, dacă a fost plătită beneficiarului contribuția publică în conformitate cu articolul 132 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
(3) Auditurile operațiunilor includ, acolo unde este cazul, verificări la fața locului privind implementarea concretă a operațiunii.
(4) Auditurile operațiunilor verifică exactitatea și integralitatea a cheltuielilor corespunzătoare înregistrate de autoritatea de certificare în sistemul său contabil și reconcilierea pistei de audit la toate nivelurile.
(5) Atunci când problemele constatate par să fie de natură sistemică și, în consecință, determină riscuri pentru alte operațiuni în cadrul programului operațional, autoritatea de audit asigură efectuarea unei examinări suplimentare, inclusiv, după caz, a unor audituri suplimentare pentru a stabili amploarea acestor probleme și recomandă măsurile corective necesare.
(6) Numai cheltuielile care fac obiectul unui audit efectuat în temeiul alineatului (1) sunt luate în considerare pentru suma cheltuielilor auditate, în scopul raportării către Comisie cu privire la acoperirea anuală. În acest scop, se utilizează modelul de raport de control stabilit în conformitate cu articolul 127 alineatul (6) din regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
Articolul 28
Metoda de selecție a eșantionului de operațiuni
[Articolul 127 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Autoritatea de audit stabilește metoda de selecție a eșantionului (denumită în continuare „metoda de eșantionare”) în conformitate cu cerințele stabilite în prezentul articol ținând seama de standardele de audit acceptate la nivel internațional precum cele ale INTOSAI, IFAC sau IIA.
(2) Pe lângă explicațiile furnizate în strategia de audit, autoritatea de audit ține o evidență a documentelor și a raționamentului profesional utilizat pentru stabilirea metodelor de eșantionare, acoperind etapele de planificare, selectare, testare și evaluare pentru a demonstra că metoda stabilită este adecvată.
(3) Un eșantion este reprezentativ pentru populația din care este selectat, permițând astfel autorității de audit să elaboreze o opinie de audit valabilă, în conformitate cu articolul 127 alineatul (5) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. Populația respectivă cuprinde cheltuielile aferente unui program operațional sau grup de programe operaționale acoperite de un sistem de gestionar și control comun care sunt incluse în cererile de plată transmise Comisiei în conformitate cu articolul 131 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 pentru un anumit exercițiu contabil. Eșantionul poate fi selectat pe parcursul sau după încheierea exercițiului contabil.
(4) În scopul aplicării articolului 127 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, o metodă de selecție este statistică atunci când asigură:
(i)
o selecție aleatorie a elementelor eșantionului;
(ii)
utilizarea teoriei probabilității pentru a evalua rezultatele eșantionului, inclusiv pentru a măsura și a controla riscurile eșantionării și a preciziei prevăzute și atinse.
(5) Metoda de eșantionare asigură o selecție aleatorie a fiecărei unități de eșantionare din populație prin intermediul unor numere aleatorii generate pentru fiecare unitate de populație pentru a selecta unitățile care formează eșantionul sau printr-o selectare sistematică folosind un punct de plecare aleatoriu și aplicând o regulă sistematică pentru a selecta elemente suplimentare.
(6) Unitatea de eșantionare este determinată de autoritatea de audit, pe baza raționamentului profesional. Unitatea de eșantionare poate fi o operațiune, un proiect din cadrul unei operațiuni sau o cerere de plată din partea unui beneficiar. Informațiile privind tipul unității de eșantionare determinate și raționamentul profesional folosit în acest scop sunt incluse în raportul de control.
(7) În cazul în care cheltuielile totale aferente unei unități de eșantionare pentru exercițiul contabil constituie o sumă negativă, acestea sunt excluse din populația menționată la alineatul (3) de mai sus și sunt auditate separat. Autoritatea de audit poate extrage, de asemenea, un eșantion din această populație distinctă.
(8) Atunci când se aplică condițiile pentru controlul proporțional prevăzute la articolul 148 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, autoritatea de audit poate exclude din populația de eșantionat elementele menționate la articolul respectiv. Dacă operațiunea vizată a fost deja inclusă în eșantion, autoritatea de audit o înlocuiește folosind o metodă adecvată de selecție aleatorie.
(9) Toate cheltuielile declarate Comisiei în eșantion fac obiectul auditării.
Atunci când unitățile de eșantionare selectate includ un număr mare de cereri de plată sau facturi subiacente, autoritatea de audit le poate audita prin subeșantionare, selectând cererile de plată sau facturile subiacente folosind aceeași parametri de eșantionare precum în cazul selectării unităților de eșantionare ale eșantionului principal.
În acest caz, dimensiunile adecvate ale eșantioanelor se calculează în cadrul fiecărei unități de eșantionare care urmează să fie auditată și, în orice caz, nu sunt formate dintr-un număr mai mic de 30 de cereri de plată sau facturi subiacente pentru fiecare unitate de eșantionare.
(10) Autoritatea de audit poate să stratifice o populație, împărțind-o în subpopulații, fiecare dintre acestea fiind un grup de unități de eșantionare cu caracteristici similare, în special în termeni de risc sau de rată de eroare preconizată sau atunci când populația include operațiuni constituite din contribuții financiare dintr-un program operațional către instrumente financiare sau alte elemente cu valoare ridicată.
(11) Autoritatea de audit evaluează fiabilitatea sistemului ca fiind ridicată, medie sau scăzută ținând cont de rezultatele auditurilor sistemului pentru a determina parametrii tehnici ai eșantionării astfel încât nivelul de asigurare combinat obținut din auditurile sistemelor și auditurile operațiunilor să fie ridicat. Pentru un sistem evaluat ca având un grad de fiabilitate ridicat, nivelul de încredere folosit pentru operațiunile de eșantionare nu este mai mic de 60 %. Pentru un sistem evaluat ca având un grad de fiabilitate scăzut, nivelul de încredere folosit pentru operațiunile de eșantionare nu este mai mic de 90 %. Pragul maxim de semnificație este de 2 % din cheltuielile menționate la alineatul (3).
(12) În cazul constatării unor nereguli sau a unui risc de nereguli, autoritatea de audit decide, pe baza raționamentului profesional, dacă este necesară auditarea unui eșantion suplimentar de operațiuni sau părți ale operațiunilor care nu au fost auditate în eșantionul aleatoriu, pentru a lua în considerare factorii de risc specifici identificați.
(13) Autoritatea de audit analizează separat rezultatele auditurilor eșantionului suplimentar, stabilește concluziile pe baza acestor rezultate și le comunică Comisiei în cadrul raportului anual de control. Neregulile detectate în eșantionul suplimentar nu sunt incluse în calculul erorii aleatorii estimate a eșantionului aleatoriu.
(14) Pe baza rezultatelor auditurilor operațiunilor în scopul elaborării opiniei de audit și a raportului de control menționat la articolul 127 alineatul (5) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, autoritatea de audit calculează o rată totală de eroare care corespunde sumei erorilor aleatorii estimate și, dacă este cazul, a erorilor sistemice și a erorilor conjuncturale necorectate, împărțită la populație.
Articolul 29
Auditurile conturilor
[Articolul 127 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Auditurile conturilor menționate la articolul 137 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 sunt efectuate de autoritatea de audit pentru fiecare exercițiu contabil.
(2) Auditul conturilor furnizează o asigurare rezonabilă cu privire la integralitatea, exactitatea și veridicitatea sumelor declarate în conturi.
(3) În sensul alineatelor (1) și (2), autoritatea de audit ia în considerare, în special, rezultatele auditurilor sistemelor privind autoritatea de certificare și ale auditurilor operațiunilor.
(4) Auditul sistemului include verificarea fiabilității sistemului contabil al autorității de certificare și, prin eșantionare, a exactității cheltuielilor, a sumelor retrase și a celor recuperate înregistrate în sistemul contabil al autorității de certificare.
(5) În scopul opiniei de audit, pentru a ajunge la concluzia potrivit căreia conturile oferă o imagine reală și echitabilă, autoritatea de audit verifică dacă toate elementele prevăzute la articolul 137 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 sunt incluse în mod corect în conturi și corespund documentelor contabile justificative ținute de toate autoritățile sau organismele competente și de beneficiari. Autoritatea de audit verifică în special, pe baza conturilor care urmează să îi fie furnizate de către autoritatea de certificare, că:
(a)
suma totală a cheltuielilor eligibile declarată în conformitate cu articolul 137 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 este în concordanță cu cheltuielile și cu contribuția publică corespunzătoare inclusă în cererile de plată transmise Comisiei pentru exercițiul contabil relevant și, în cazul unor diferențe, că au fost oferite explicații în conturi pentru sumele reconciliate;
(b)
sumele retrase și recuperate pe parcursul exercițiului contabil, sumele care urmează a fi recuperate la sfârșitul exercițiului contabil, sumele recuperate în temeiul articolului 71 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și sumele nerecuperabile prezentate în conturi corespund sumelor introduse în sistemele contabile ale autorității de certificare și se bazează pe decizii luate de autoritatea de management sau de autoritatea de certificare responsabilă;
(c)
cheltuielile au fost excluse, după caz, din conturi, în conformitate cu articolul 137 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, și că toate corecțiile necesare se reflectă în conturile aferente exercițiului contabil în cauză;
(d)
contribuțiile programului plătite către instrumentele financiare și avansurile de ajutoare de stat plătite către beneficiari sunt susținute de informațiile disponibile la nivelul autorității de management și al autorității de certificare.
Verificările menționate la literele (b), (c) și (d) pot fi efectuate prin eșantionare.
SECȚIUNEA IV
Corecții financiare efectuate de Comisie în ceea ce privește deficiențele sistemului
Articolul 30
Criterii pentru stabilirea deficiențelor semnificative în funcționarea eficace a sistemelor de gestionare și control
[Articolul 144 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) La evaluarea funcționării eficace a sistemelor de gestiune și control, Comisia se bazează pe rezultatele tuturor auditurilor disponibile ale sistemelor, inclusiv testele controalelor, și ale auditurilor operațiunilor.
Evaluarea vizează mediul de control intern al programului, activitățile de gestiune și control ale autorităților de management și de certificare, monitorizarea de către autoritatea de management și de certificare și activitățile de control ale autorității de audit și se bazează pe verificarea conformității cu cerințele cheie stabilite în tabelul 1 din anexa IV.
Evaluarea respectării acestor cerințe cheie se bazează pe categoriile stabilite în tabelul 2 din anexa IV.
(2) Principalele tipuri de deficiențe semnificative în funcționarea eficace a sistemului de gestiune și control sunt cazurile în care una dintre cerințele cheie menționate la punctele 2, 4, 5, 13, 15, 16 și 18 care figurează în tabelul 1 din anexa IV sau două sau mai multe dintre celelalte cerințe cheie din tabelul 1 din anexa IV sunt considerate ca fiind încadrate la categoriile 3 sau 4 menționate în tabelul 2 din anexa IV.
Articolul 31
Criterii pentru aplicarea corecțiilor financiare forfetare sau extrapolate și criteriile pentru stabilirea nivelului corecției financiare
[Articolul 144 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]
(1) Se aplică corecții financiare întregului program operațional sau unei părți a acestuia atunci când Comisia identifică una sau mai multe deficiențe semnificative în funcționarea sistemului de gestiune și control.
Fără a se aduce atingere primului paragraf, se aplică corecții financiare extrapolate întregului program operațional sau unei părți a acestuia atunci când Comisia identifică nereguli de natură sistemică într-un eșantion reprezentativ de operațiuni, ceea ce permite o cuantificare mai precisă a riscurilor pentru bugetul Uniunii. În acest caz, rezultatele examinării eșantionului reprezentativ sunt extrapolate asupra restului populației din care s-a extras eșantionul în scopul stabilirii corecției financiare.
(2) Nivelul corecției forfetare se stabilește ținând seama de următoarele elemente:
(a)
importanța relativă a deficienței semnificative sau a deficiențelor semnificative în contextul sistemului de gestiune și control în ansamblul lui;
(b)
frecvența și amploarea deficienței semnificative sau a deficiențelor semnificative;
(c)
gradul de risc de pierderi pentru bugetul Uniunii.
(3) Ținând seama de aceste elemente, nivelul corecției financiare se stabilește după cum urmează:
(a)
dacă deficiența semnificativă sau deficiențele semnificative în funcționarea sistemului de gestiune și control sunt atât de importante, frecvente sau răspândite încât reprezintă un eșec total al sistemului, care pune în pericol legalitatea și regularitatea tuturor cheltuielilor în cauză, se aplică o rată forfetară de 100 %;
(b)
dacă deficiența semnificativă sau deficiențele semnificative în funcționarea sistemului de gestiune și control sunt atât de frecvente și răspândite încât reprezintă un eșec extrem de grav al sistemului, care pune în pericol legalitatea și regularitatea unei proporții foarte mari a cheltuielilor în cauză, se aplică o rată forfetară de 25 %;
(c)
dacă deficiența semnificativă sau deficiențele semnificative în funcționarea sistemului de gestiune și control sunt determinate de faptul că sistemul nu este total operațional sau funcționează atât de nesatisfăcător sau intermitent încât pune în pericol legalitatea și regularitatea unei proporții mari a cheltuielilor în cauză, se aplică o rată forfetară de 10 %;
(d)
dacă deficiența semnificativă sau deficiențele semnificative în funcționarea sistemului de gestiune și control sunt determinate de faptul că sistemul nu funcționează în mod coerent, punând în pericol legalitatea și regularitatea unei proporții semnificative a cheltuielilor în cauză, se aplică o rată forfetară de 5 %;
(4) În cazul în care aplicarea unei rate forfetare stabilite în conformitate cu alineatul (3) ar fi disproporționată, nivelul corecției este redus.
(5) În cazul în care, ca urmare a faptului că autoritățile responsabile nu au adoptat măsurile corective adecvate în urma aplicării unei corecții financiare în cursul unui exercițiu contabil, aceeași deficiență semnificativă sau aceleași deficiențe semnificative sunt identificate în următorul exercițiu contabil, rata de corecție poate fi majorată la un nivel care nu depășește rata aferentă categoriei superioare, din cauza persistenței deficienței semnificative sau a deficiențelor semnificative.
Articolul 32
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 24 se aplică de la 1 decembrie 2014 în ceea ce privește informațiile referitoare la datele înregistrate și depozitate menționate în anexa III, cu excepția punctelor 23-40, 71-78 și 91-105. În ceea ce privește aceste puncte din anexa III, articolul 24 se aplică de la 1 iulie 2015.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 3 martie 2014.