NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 801/2013
ze dne 22. srpna 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1275/2008, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a kterým se mění nařízení (ES) č. 642/2009, pokud jde o požadavky na ekodesign televizních přijímačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES (2) stanoví prováděcí opatření, přičemž jedním z prioritních opatření je snížit ztráty v pohotovostním režimu u určité skupiny spotřebičů.
(2)
Spotřebou elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře připojených na síť v pohotovostním režimu se zabývala technická, environmentální a ekonomická studie zaměřená na ztráty v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, která byla provedena v letech 2006 a 2007. Studie dospěla k závěru, že možnost připojení k síti se má stát běžnou vlastností zařízení určených pro domácnosti a kanceláře. Regulativní výbor pro ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie doporučil dne 21. června 2008 řešit otázku pohotovostního režimu při připojení na síť samostatně vzhledem k nedostatku údajů v uvedené době.
(3)
Pracovní plán pro ekodesign na období 2009-2011 označil pohotovostní režim při připojení na síť za jednu z priorit. V souladu s tím provedla Komise v letech 2010 a 2011 přípravnou studii za účelem analýzy technických, environmentálních a ekonomických aspektů pohotovostního režimu při připojení na síť. Výsledky studie, která byla vypracována ve spolupráci se zúčastněnými a zainteresovanými stranami z EU a třetích zemí, byly zveřejněny.
(4)
Ve studii byla spotřeba elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře prodaných ve Společenství vztahující se k podmínkám zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť v roce 2010 odhadnuta na 54 TWh, což odpovídá 23 Mt emisí CO2. Předpokládá se, že pokud nebudou přijata žádná zvláštní opatření, zvýší se spotřeba v roce 2020 na 90 TWh. Dospělo se k závěru, že spotřebu elektrické energie související s pohotovostním režimem při připojení na síť lze výrazně omezit. Toto nařízení by mělo zlepšit pronikání technologií přinášejících zlepšenou energetickou účinnost funkcí pohotovostního režimu při připojení na síť na trhy, což by podle odhadů ve srovnání se scénářem, kdy by nebyla přijata žádná opatření, vedlo v roce 2020 k úsporám elektrické energie ve výši 36 TWh a v roce 2025 ve výši 49 TWh.
(5)
Studie zejména zjistila, že pro dosažení těchto potenciálních úspor má zásadní význam funkce řízení spotřeby elektrické energie, která zařízení ve chvíli, kdy nezajišťuje hlavní funkci, přepne do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť. Uznává se, že zařízení opětovně aktivované vnějším nebo vnitřním signálem může být po omezenou dobu v aktivním režimu nezávisle na své hlavní funkci či funkcích, například pro to, aby bylo možno provést údržbu nebo stažení softwaru. Řízení spotřeby elektrické energie by mělo zajistit, aby se produkt po dokončení těchto úkonů vrátil do stavu pohotovostního režimu při připojení na síť.
(6)
Přípravná studie dospěla k závěru, že u pohotovostního režimu při připojení na síť je třeba rozlišovat požadavky podle míry dostupnosti sítě. Pro tyto účely byl určen omezený počet zařízení HiNA, mezi kterými figuruje router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub a modem, jejichž hlavní funkcí je zpracovávat provoz sítě. Jelikož u těchto zařízení se očekává, že budou reagovat na příchozí provoz okamžitě, stav pohotovostního režimu při připojení na síť se může rovnat klidovému stavu.
(7)
Vzhledem k tomu, že funkce v podmínkách pohotovostního režimu a pohotovostního režimu při připojení na síť jsou vzájemně propojeny a sortiment výrobků je stejný, konzultační fórum o ekodesignu dne 14. září 2011 podpořilo názor, že požadavky na ekodesign, pokud jde o pohotovostní režim při připojení na síť, by měly být stanoveny v aktu, kterým se změní stávající nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (3).
(8)
Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav a na pohotovostní režim při připojení na síť by měly být přezkoumány společně. Vzhledem k tomu, že datum přezkumu stanovené v nařízení (ES) č. 1275/2008 předchází vstupu v platnost první etapy požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť, datum přezkumu stanovené v nařízení by mělo být o jeden rok odloženo.
(9)
Vzhledem k tomu, že televizní přijímače, které jsou předmětem výrobkově specifického prováděcího opatření pro ekodesign, byly vyňaty z působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, jsou požadavky na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 642/2009 (4). V rámci technické, environmentální a ekonomické studie o pohotovostním režimu při připojení na síť byl učiněn odhad, že splnění požadavků na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače by do roku 2020 přineslo úspory přibližně 10 TWh.
(10)
U kávovarů konzultační fóra o ekodesignu (5) dne 16. prosince 2011 a dne 18. dubna 2012 podpořila názor, že by nemělo být přijato výrobkově specifické prováděcí opatření, ale že pro kávovary by měly být jednoznačněji stanoveny požadavky na pohotovostní režim v nařízení (ES) č. 1275/2008.
(11)
Toto nařízení zavádí specifikace pro uplatňování požadavků na řízení spotřeby elektrické energie kávovarů, pokud jde o implicitní dobu, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do pohotovostního režimu / vypnutého stavu.
(12)
Z technické, environmentální a ekonomické studie o kávovarech pro domácnost, provedené v rámci směrnice o ekodesignu, lze dojít k závěru, že omezení implicitní doby, po jejímž uplynutí se kávovary automaticky přepnou do pohotovostního režimu / vypnutého stavu, povede do roku 2020 k dodatečným ročním úsporám více než 2 TWh. Tyto úspory nebyly vzaty v úvahu v rámci úspor předpokládaných v souvislosti s nařízením (ES) č. 1275/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Nařízení (ES) č. 1275/2008 se mění takto:
1)
Název se nahrazuje tímto:
2)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť pro uvádění elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře na trh.
Toto nařízení se nevztahuje na elektrická a elektronická zařízení určená pro domácnosti a kanceláře, která jsou s ohledem na zamýšlené fungování uváděna na trh s nízkonapěťovým externím zdrojem napájení.“
3)
V článku 2 se doplňují tyto nové definice:
„10)
„Sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů).
11)
„Pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je zařízení schopno obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení.
12)
„Dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo zařízení prostřednictvím sítě.
13)
„Síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti, které se nachází na zařízení a pomocí kterého lze zařízení dálkově aktivovat.
14)
„Logickým síťovým portem“ se rozumí síťová technologie fungující na fyzickém síťovém portu.
15)
„Fyzickým síťovým portem“ se rozumí fyzické médium (hardware) síťového portu. Na fyzickém síťovém portu mohou fungovat dvě nebo více síťových technologií.
16)
„Dostupností sítě“ se rozumí schopnost zařízení obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál.
17)
„Zařízením připojeným na síť“ se rozumí zařízení, které lze připojit k síti a které má jeden nebo více síťových portů.
18)
„Zařízením připojeným na síť s vysokou dostupností sítě“ (zařízení HiNA) se rozumí zařízení, které má jako hlavní funkci (hlavní funkce) výhradně jednu nebo více z těchto funkcí: router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub, modem, telefon VoIP, videotelefon.
19)
„Zařízením připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (zařízení s funkcí HiNA) se rozumí zařízení s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě nebo jejich kombinace, které ale není zařízením HiNA.
20)
„Routerem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je určovat optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3).
21)
„Síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je filtrovat, přeposílat a distribuovat rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2).
22)
„Bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je poskytovat připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.
23)
„Hubem“ se rozumí síťové zařízení, které obsahuje větší počet portů a používá se k propojení segmentů místní sítě.
24)
„Modemem“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je vysílání a příjem digitálně modulovaných analogových signálů v pevných sítích.
25)
„Tiskovým zařízením“ se rozumí zařízení, které na základě elektronických vstupních informací produkuje papírový výstup. Tiskové zařízení může mít další funkce a může být uváděno na trh jako multifunkční zařízení nebo multifunkční výrobek.
26)
„Velkoformátovou tiskárnou“ se rozumí tiskové zařízení určené pro tisk na média formátu A2 a větší, včetně zařízení určených pro nekonečná média o šířce nejméně 406 mm.
27)
„Dálkovým komunikačním systémem“ se rozumí specializovaný systém pro videokonference s vysokým rozlišením a pro spolupráci, který zahrnuje uživatelské rozhraní, kameru s vysokým rozlišením, displej, zvukový systém a schopnosti kódování a dekódování videa a audia.
28)
„Kávovarem pro domácnost“ se rozumí nekomerční spotřebič pro vaření kávy.
29)
„Překapávacím kávovarem pro domácnost s filtrem“ se rozumí kávovar pro domácnost, který využívá k vyluhování kávy prosakování.
30)
„Topným článkem“ se rozumí součást kávovaru, která přeměňuje elektrickou energii na teplo k ohřátí vody.
31)
„Předehřevem šálků“ se rozumí funkce pro ohřívání šálků, které jsou uloženy na kávovaru.
32)
„Cyklem vaření“ se rozumí proces, který musí být proveden pro přípravu kávy.
33)
„Samočisticím procesem“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem vyčištění svého vnitřku. Tento proces může spočívat buď v prostém propláchnutí, nebo v mytí za použití zvláštních přísad.
34)
„Odstraňováním vodního kamene“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem úplného nebo částečného odstranění případných usazenin vodního kamene ve svém vnitřku.
35)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
36)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto charakteristiky:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1)
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2)
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než × 4 PCI-E;
3)
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4)
obsahuje pět nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5)
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
37)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
38)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, tento operační systém je koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
39)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových centrech a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.“
4)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť jsou uvedeny v příloze II.“
5)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Revize
Nejpozději do 7. ledna 2016 Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledky přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Přezkum se zaměří zejména na působnost a požadavky, pokud jde o pohotovostní režim / vypnutý stav, a na vhodnost a úroveň požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť s ohledem na třetí etapu provádění (2019).
Přezkum by se mohl zaměřit mimo jiné na profesionální zařízení a dálkově ovládané výrobky vybavené elektrickými motory.“
6)
Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 přílohy II se použije od 7. ledna 2010.
Bod 2 přílohy II se použije od 7. ledna 2013.
Bod 3 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 4 přílohy II se použije od 1. ledna 2017.
Bod 5 přílohy II se použije od 1. ledna 2019.
Bod 6 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 7 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.“
7)
Příloha II se mění takto:
a)
Bod 2 písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
Řízení spotřeby elektrické energie pro všechna zařízení kromě zařízení připojených na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, zařízení automaticky přepne:
-
do pohotovostního režimu nebo
-
do vypnutého stavu nebo
-
do jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie musí být aktivována.“
b)
Tento text se vkládá jako nové body 3, 4, 5, 6 a 7:
3. Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení)
Jakékoli zařízení připojené na síť, které může být připojeno k bezdrátové síti, musí uživateli nabízet možnost deaktivovat bezdrátové síťové spojení (bezdrátová síťová spojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro zařízení připojená na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout zařízení do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie v pohotovostním režimu a/nebo ve vypnutém stavu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty zařízení připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
Implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť, nesmí přesáhnout 20 minut.
c)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
d)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
e)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu e) se nevztahují na:
i)
tisková zařízení s dodávkou energie o jmenovitém výkonu vyšším než 750 W,
ii)
velkoformátové tiskárny,
iii)
dálkové komunikační systémy,
iv)
stolní počítače typu tenký klient,
v)
pracovní stanice,
vi)
mobilní pracovní stanice,
vii)
malé servery,
viii)
počítačové servery.
4. Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím „pohotovostní režim při připojení na síť“:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu c) se nevztahují na:
i)
velkoformátové tiskárny,
ii)
stolní počítače typu tenký klient,
iii)
pracovní stanice,
iv)
mobilní pracovní stanice,
v)
malé servery,
vi)
počítačové servery.
5. Od 1. ledna 2019:
Na zařízení připojená na síť jiná než zařízení HiNA nebo jiná než zařízení s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) a v bodě 4 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie zařízení připojeného na síť jiného než zařízení HiNA nebo jiného než zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.
6. Od 1. ledna 2015:
U kávovarů se implicitní doba, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do režimů a stavů uvedených v příloze II bodě 2 písm. d), stanoví takto:
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v izolované konvici nejdéle pět minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v neizolované konvici nejdéle 40 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro kávovary pro domácnost jiné než překapávací kávovary s filtrem nejdéle 30 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo nejdéle 30 minut po aktivaci topného článku nebo nejdéle 60 minut po aktivaci funkce předehřevu šálků nebo nejdéle 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu, ledaže došlo ke spuštění alarmu vyžadujícího zásah uživatelů k zabránění možnému poškození nebo nehodě.
Do výše uvedeného data se požadavky na ekodesign stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) nepoužijí.
7. Požadavky na informace o výrobku
Od 1. ledna 2015 musí být pro zařízení připojená na síť na volně dostupných internetových stránkách výrobců viditelně uvedeny tyto informace:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť, do kterých je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu a/nebo vypnutého stavu a/nebo stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť.
b)
Spotřeba elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť, když jsou všechny pevné síťové porty připojeny a všechny bezdrátové síťové porty aktivovány.
c)
Pokyny k aktivaci a deaktivaci bezdrátových síťových portů.
Informace o spotřebě elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť uvedené v písmenu b) a pokyny uvedené v písmenu c) musí být také uvedeny v uživatelském návodu.“
c)
Bod 3 se nahrazuje novým bodem 8:
„8. Měření
Spotřebu elektrické energie uvedenou v bodě 1 písm. a) a b), v bodě 2 písm. a) a b), v bodě 3 písm. e), v bodě 4 písm. c) a v bodě 5 a implicitní doby uvedené v bodě 6 určí spolehlivé, přesné a opakovatelné měření, které se provede s ohledem na obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
d)
Bod 4 se nahrazuje novým bodem 9:
„9. Informace, které budou poskytovat výrobci
Pro účely posuzování shody podle článku 4 musí být v technické dokumentaci obsaženy tyto prvky:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
použitá metoda měření,
-
popis způsobu, kterým byl zvolen nebo naprogramován režim zařízení,
-
sled událostí, které vedou k dosažení stavu, ve kterém zařízení automaticky mění režimy,
-
případné poznámky týkající se provozu zařízení, např. informace o tom, jak uživatel přepíná zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
případně implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu nízké spotřeby.
b)
Pro zařízení připojená na síť:
-
počet a typ síťových portů a, s výjimkou bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na zařízení, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda zařízení odpovídá definici zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že tomu tak není,
a pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie zařízení ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port,
-
komunikační protokol, který zařízení používá.
Pokud nejsou poskytnuty žádné informace, zařízení se nepovažuje za zařízení připojené na síť, ledaže by poskytovalo funkce routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem), hubu, modemu, telefonu VoIP nebo videotelefonu.
c)
Zkušební parametry pro měření:
-
okolní teplota,
-
zkušební napětí ve voltech (V) a kmitočet v hertzích (Hz),
-
celkové harmonické zkreslení elektrické rozvodné soustavy,
-
informace a dokumentace o přístrojovém vybavení, nastavení a obvodech použitých pro elektrické zkoušení.
d)
Parametry zařízení podstatné pro posuzování shody s požadavky uvedenými v bodě 1 písm. c) nebo případně s požadavky uvedenými v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b), a to včetně času potřebného pro to, aby zařízení automaticky dosáhlo pohotovostního režimu nebo vypnutého stavu nebo jiného stavu, ve kterém nepřekročí použitelné požadavky na spotřebu energie pro vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim.
Zejména pak musí být případně poskytnuto technické odůvodnění, proč požadavky uvedené v bodě 1 písm. c) nebo požadavky uvedené v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b) nejsou přiměřené zamýšlenému použití zařízení. Potřeba zachovat jedno nebo více síťových připojení nebo počkat na dálkový signál není považována za technické odůvodnění výjimky z požadavků stanovených v bodě 2 písm. d) v případě zařízení, které není výrobcem definováno jako zařízení připojené na síť.“
8)
V příloze III se doplňuje nový text, který zní:
„S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu pro měření spotřeby elektrické energie poté, co funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu.
S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 3 písm. c) a bodě 4 písm. a) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6) použijí orgány členských států následující postup pro ověřování požadavků stanovených v příloze II bodech 3 a 4.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno.
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno. Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
Kromě výše uvedených postupů musí orgány členských států používat spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují všeobecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod stanovených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
9)
Za poslední větu přílohy IV se doplňuje nový text, který zní takto:
„Pohotovostní režim při připojení na síť: 3 W pro zařízení HiNA, 1 W nebo méně pro jiná zařízení než zařízení HiNA.“
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 642/2009
Nařízení (ES) č. 642/2009 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové definice, které znějí:
„12)
„sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů);
13)
„síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti na televizním přijímači, pomocí něhož lze televizní přijímač dálkově aktivovat;
14)
„televizním přijímačem připojeným na síť“ se rozumí televizní přijímač, který lze připojit k síti a který má jeden nebo více síťových portů;
15)
„dostupností sítě“ se rozumí schopnost televizního přijímače obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál;
16)
„dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo televizní přijímač prostřednictvím sítě;
17)
„pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je televizní přijímač schopen obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení;
18)
„televizním přijímačem připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (televizní přijímač s funkcí HiNA) se rozumí televizní přijímač s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem) nebo jejich kombinace;
19)
„routerem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci určuje optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3);
20)
„síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci filtruje, přeposílá a distribuuje rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2);
21)
„bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, které ve své hlavní funkci poskytuje připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.“
2)
Příloha I se mění takto:
a)
Jako nová část 3 se vkládá tento text, který zní:
„3. SPOTŘEBA ELEKTRICKÉ ENERGIE V POHOTOVOSTNÍM REŽIMU PŘI PŘIPOJENÍ NA SÍŤ
Pro televizní přijímače připojené na síť platí tyto požadavky:
1)
Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení):
Jestliže je televizní přijímač připojený na síť vybaven funkcí pro připojení k bezdrátové síti, musí mít uživatel možnost deaktivovat bezdrátové síťové připojení (bezdrátová síťová připojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro televizní přijímače připojené na síť:
Televizní přijímače připojené na síť jsou vybaveny funkcí s těmito vlastnostmi:
Maximálně po čtyřech hodinách v zapnutém stavu od posledního zásahu uživatele a/nebo změny kanálu se televizní přijímač automaticky přepne ze zapnutého stavu do pohotovostního režimu při připojení na síť nebo do jakéhokoli jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve stavech zajišťujících pohotovostní režim při připojení na síť.
Než se televizní přijímače automaticky přepnou ze zapnutého stavu do příslušných stavů/režimů, na obrazovce se objeví upozornění. Tato funkce je nastavena jako implicitní.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout televizní přijímač do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty televizního přijímače připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
c)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
d)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
2)
Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Televizní přijímač připojený na síť musí splňovat ustanovení části 2 bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
3)
Od 1. ledna 2019:
Na televizní přijímače připojené na síť jiné než zařízení HiNA nebo jiné než televizní přijímače s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) a v bodě 2 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.“
b)
Dosavadní část 3 se označuje jako část 4.
c)
Dosavadní část 4 se označuje jako část 5.
d)
Dosavadní část 5 se označuje jako část 6.
e)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno d) vkládá tento text jako nové písmeno e):
„e)
pro pohotovostní režim při připojení na síť
-
počet a typ síťových portů a, kromě bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na televizním přijímači, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda televizní přijímač odpovídá definici televizního přijímače s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že televizní přijímač není zařízením HiNA nebo televizním přijímačem s funkcí HiNA.“
f)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno e) vkládá tento text jako nové písmeno f):
„f)
pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne televizní přijímač do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie televizního přijímače ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port.
V případě, že nejsou uvedeny žádné informace, televizní přijímač se nepovažuje za televizní přijímač připojený na síť.“
g)
Část 5 bod 1 písm. e) se označuje jako nová část 6 bod 1 písm. g).
h)
V části 5 bodě 2 (nové části 6 bodě 2) se druhá odrážka nahrazuje tímto:
„-
hodnoty spotřeby elektrické energie pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť vyjádřené ve wattech (W) zaokrouhlené na dvě desetinná místa,“.
3)
V příloze II se bod 2 nahrazuje tímto:
„2. Měření spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu / ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť
Měření spotřeby elektrické energie podle přílohy I částí 2 a 3 splňuje všechny tyto podmínky:
spotřeba elektrické energie uvedená v části 2 bodě 1 písm. a) a b), v části 2 bodě 2 písm. a) a b), v části 3 bodě 1 písm. d) a v části 3 bodě 2 písm. c) se zjišťuje spolehlivým, přesným a opakovatelným postupem měření, který zohledňuje obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
4)
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
POSTUP OVĚŘOVÁNÍ
A. Postup ověřování u požadavků stanovených v částech 1, 2, 4 a 5 přílohy I.
1)
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (7) použijí orgány členských států následující postup ověřování u požadavků stanovených v příloze I částech 1, 2, 4 a 5.
Orgány členského státu přezkoušejí jediný televizní přijímač.
Má se za to, že model je v souladu s ustanoveními přílohy I, jestliže:
a)
výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
výsledky pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodu 1 písm. a) a b) a bodu 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
výsledek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 1 písm. a) nebo b) nebo c), přezkoušejí se další tři jednotky stejného modelu.
2)
Poté, co byly přezkoušeny tři další jednotky stejného modelu, se má za to, že model je v souladu s požadavky stanovenými v příloze I, jestliže:
a)
průměrná výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu těchto tří jednotek nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodě 1 písm. a) a b) a bodě 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 2 písm. a) a b) a c), má se za to, že model není v souladu s požadavky.
B. Postup ověřování u požadavků stanovených v části 3 přílohy I
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států následující postup ověřování dle požadavků stanovených v příloze I části 3 bodě 1 písm. d) a bodě 2 písm. c). Použijí příslušný níže uvedený postup poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze I bodě 2 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ síťového portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
C. Kontrola souladu
Za účelem kontroly souladu s požadavky použijí orgány členských států postup uvedený v příloze II a spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod uvedených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. srpna 2013.
REGULAMENTUL (UE) NR. 801/2013 AL COMISIEI
din 22 august 2013
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1275/2008 în ceea ce privește cerințele în materie de proiectare ecologică pentru puterea consumată în modul standby și oprit de echipamentele electrice și electronice de uz casnic și de birou și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 642/2009 în ceea ce privește cerințele de proiectare ecologică pentru aparatele TV
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (1), în special articolul 15 alineatul (1),
după consultarea Forumului consultativ privind proiectarea ecologică,
întrucât:
(1)
Articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) prevede o măsură de punere în aplicare, una dintre măsurile prioritare fiind reducerea pierderilor de energie în modul standby pentru o grupă de produse.
(2)
Consumul de putere în modul standby în rețea al echipamentelor electrice și electronice de uz casnic și de birou a fost abordat în studiul tehnic, de mediu și economic asupra pierderilor de energie în modurile standby și oprit, realizat în 2006/2007. Concluzia studiului a fost că posibilitatea de conectare la rețea va deveni o caracteristică comună a echipamentelor de uz casnic și de birou. La 21 iunie 2008, Comitetul de reglementare pentru proiectarea ecologică a produselor consumatoare de energie a recomandat abordarea aspectelor legate de modul standby în rețea într-un proces separat, din cauza lipsei de date la momentul respectiv.
(3)
Modul standby în rețea a fost inclus între prioritățile Planului de lucru privind proiectarea ecologică pentru perioada 2009-2011. În consecință, Comisia a efectuat un studiu pregătitor în 2010/2011, în care a analizat aspectele tehnice, de mediu și economice ale modului standby în rețea. Studiul a fost elaborat în colaborare cu părțile implicate și interesate din UE și din țări terțe, iar rezultatele au fost publicate.
(4)
Conform studiului, consumul estimat de putere în condiții de standby în rețea al echipamentelor electrice și electronice de uz casnic și de birou vândute în Uniune a fost de 54 TWh în 2010, ceea ce înseamnă o cantitate de 23 Mt de emisii de CO2. Dacă nu se iau măsuri specifice, se estimează că acest consum va ajunge la 90 TWh în 2020. Concluzia a fost că se pot realiza reduceri semnificative ale consumul de electricitate legat de modul standby în rețea. Prezentul regulament trebuie să favorizeze penetrarea pe piață a tehnologiilor cu eficiență energetică ridicată în modul standby în rețea, ceea ce va conduce, conform estimărilor, la economii de energie de 36 TWh în 2020 și de 49 TWh în 2025, față de scenariul de statu-quo.
(5)
În special, studiul a relevat faptul că funcția de gestionare a consumului de putere care, atunci când echipamentul nu îndeplinește funcția principală, comută echipamentul într-o stare care asigură modul standby în rețea este esențială pentru realizarea economiilor potențiale. Se confirmă faptul că un echipament, reactivat de un semnal extern sau intern, poate fi în mod activ pentru o perioadă limitată independent de funcția sau funcțiile sale principale, de exemplu pentru a permite efectuarea unor operațiuni de mentenanță sau descărcarea de software. Funcția de gestionare a consumului de putere trebuie să asigure revenirea echipamentului la o stare de standby în rețea după finalizarea operațiunilor respective.
(6)
Concluzia studiului pregătitor a fost că este necesară o diferențiere a cerințelor referitoare la modul standby în rețea în funcție de gradul de disponibilitate în rețea. În acest scop, s-a identificat un număr limitat de echipamente HiNA, printre care se numără routerele, comutatoarele de rețea, punctele de acces la rețele fără fir, huburile și modemurile a căror funcție principală este procesarea traficului în rețea. Ținând cont de faptul că aceste echipamente trebuie să reacționeze imediat la traficul pe care îl primesc, starea care asigură modul standby în rețea poate fi echivalentă cu modul inactiv.
(7)
Dat fiind că funcționalitățile în condiții de standby și standby în rețea sunt interconectate și că gamele de produse vizate sunt echivalente, Forumul consultativ privind proiectarea ecologică a susținut, la 14 septembrie 2011, ideea că cerințele de proiectare ecologică pentru modul standby în rețea trebuie stipulate într-un act legislativ de modificare a actualului Regulament (CE) nr. 1275/2008 al Comisiei (3).
(8)
Cerințele pentru modurile standby și oprit și cele pentru standby în rețea trebuie revizuite împreună. Având în vedere că data prevăzută pentru revizuire în Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 este anterioară aplicării primei etape a cerințelor privind modul standby în rețea, data revizuirii regulamentului trebuie amânată cu un an.
(9)
Dat fiind faptul că aparatele TV, care fac obiectul unei măsuri de punere în aplicare specifice produsului în ceea ce privește proiectarea ecologică, sunt excluse din domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1275/2008, cerințele de proiectare ecologică aferente modului standby în rețea pentru aparatele TV sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 642/2009 al Comisiei (4). Conform studiului tehnic, de mediu și economic privind modul standby în rețea, se estimează că cerințele de proiectare ecologică pentru modul standby în rețea în cazul aparatelor TV ar duce la realizarea unor economii de energie de 10 TWh până în 2020.
(10)
În ceea ce privește mașinile de cafea, Forumul consultativ privind proiectarea ecologică (5) a susținut, cu ocazia reuniunilor din 16 decembrie 2011 și din 18 aprilie 2012, opinia potrivit căreia nu este oportună adoptarea unei măsuri de punere în aplicare specifice produsului, dar cerințele privind modul standby din Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 trebuie să fie mai explicite în cazul mașinilor de cafea.
(11)
Prezentul regulament introduce specificații pentru aplicarea, în cazul mașinilor de cafea, a cerințelor de gestionare a consumului de putere legate de timpul implicit după care echipamentul este comutat automat în modul standby/oprit.
(12)
Concluzia studiului tehnic, de mediu și economic realizat în temeiul Directivei privind proiectarea ecologică este că, în cazul mașinilor de cafea de uz casnic, limitarea timpului după care acestea sunt comutate automat în modul standby/oprit va genera economii anuale suplimentare de energie de peste 2 TWh până în 2020. Aceste economii nu au fost luate în considerare în prezumțiile privind economiile de energie formulate pentru Regulamentul (CE) nr. 1275/2008,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1275/2008
Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 se modifică după cum urmează:
1.
Titlul se înlocuiește cu următorul text:
2.
Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 1
Obiect și domeniu de aplicare
Prezentul regulament stabilește cerințe de proiectare ecologică pentru puterea consumată în modurile standby, oprit și standby în rețea în vederea introducerii pe piață a echipamentelor electrice și electronice de uz casnic și de birou.
Prezentul regulament nu se aplică echipamentelor electrice și electronice de uz casnic și echipamentelor de birou introduse pe piață cu o sursă externă de alimentare de joasă tensiune pentru a funcționa în mod corespunzător.”
3.
La articolul 2 se adaugă următoarele definiții:
„10.
«rețea» înseamnă o infrastructură de comunicații cu o topologie a legăturilor, o arhitectură care include componentele fizice, principii organizaționale, proceduri și formate (protocoale) de comunicare;
11.
«standby în rețea» înseamnă starea în care echipamentul este capabil să reia o funcție prin activare la distanță prin intermediul unei conexiuni la rețea;
12.
«activare la distanță» înseamnă un semnal care vine din afara echipamentului prin intermediul unei rețele;
13.
«port de rețea» înseamnă o interfață fizică cu fir sau fără fir pentru conectarea la rețea, aflată pe echipament, prin care echipamentul poate fi activat la distanță;
14.
«port de rețea logic» înseamnă tehnologia de rețea care funcționează prin portul de rețea fizic;
15.
«port de rețea fizic» înseamnă mediul fizic (hardware) al unui port de rețea. Un port de rețea fizic poate găzdui două sau mai multe tehnologii de rețea;
16.
«disponibilitatea în rețea» înseamnă capacitatea echipamentului de a-și relua funcțiile la detectarea de către un port de rețea a unui semnal de activare la distanță;
17.
«echipament de rețea» înseamnă un echipament care se poate conecta la rețea și are unul sau mai multe porturi de rețea;
18.
«echipament de rețea cu disponibilitate mare în rețea» (echipament HiNA - High Network Availability) înseamnă un echipament cu una sau mai multe dintre următoarele funcționalități, dar nu și altele, ca funcție principală (funcții principale): router, comutator de rețea, punct de acces la o rețea fără fir, hub, modem, telefon prin internet (VoIP), videotelefon;
19.
«echipament de rețea cu funcționalitate de disponibilitate mare în rețea» (echipament cu funcționalitate HiNA) înseamnă un echipament prevăzut cu funcționalitate de router, comutator de rețea, punct de acces la o rețea fără fir sau o combinație a acestora, dar care nu este echipament HiNA;
20.
«router» înseamnă un dispozitiv de rețea a cărui funcție principală este de a determina calea optimă pe care trebuie direcționat traficul din rețea. Routerele transmit pachete de date de la o rețea la alta, pe baza informațiilor din stratul rețea (L3);
21.
«comutator de rețea» înseamnă un dispozitiv de rețea a cărui funcție principală este de a filtra, transmite și distribui cadre de date pe baza adresei de destinație a fiecărui cadru. Toate comutatoarele funcționează cel puțin la nivelul stratului legătură de date (L2);
22.
«punct de acces la o rețea fără fir» înseamnă un dispozitiv a cărui funcție principală este de a furniza conectivitate IEEE 802.11 (Wi-Fi) mai multor clienți;
23.
«hub» înseamnă un dispozitiv de rețea cu mai multe porturi, utilizat pentru a conecta segmente ale unei rețele locale (LAN);
24.
«modem» înseamnă un dispozitiv a cărui funcție principală este de a transmite și primi semnale analogice modulate digital într-o rețea prin cablu;
25.
«echipament de imprimare» înseamnă un echipament care generează un output pe hârtie pe baza unui input electronic. Echipamentele de imprimare pot avea funcții suplimentare și pot fi comercializate ca dispozitive sau produse multifuncționale;
26.
«echipament de imprimare pe format mare» înseamnă un echipament de imprimare conceput pentru a imprima pe format A2 sau mai mare, inclusiv echipamentele concepute pentru formate continue cu lățimea de cel puțin 406 mm;
27.
«sistem de teleprezență» înseamnă un sistem dedicat pentru videoconferințe și colaborare de înaltă definiție care include o interfață pentru utilizatori, o cameră de înaltă definiție, un ecran, un sistem audio și capacitate de prelucrare pentru codare și decodare audio și video;
28.
«mașină de cafea de uz casnic» înseamnă un aparat neprofesional pentru prepararea cafelei;
29.
«filtru de cafea de uz casnic» înseamnă o mașină de cafea de uz casnic care utilizează percolarea pentru extragerea cafelei;
30.
«element de încălzire» înseamnă o componentă a mașinii de cafea care transformă energia electrică în căldură pentru încălzirea apei;
31.
«preîncălzirea ceștii» înseamnă funcția de încălzire a ceștilor aflate pe mașina de cafea;
32.
«ciclu de preparare» înseamnă procesul complet necesar pentru producerea cafelei;
33.
«autocurățare» înseamnă un proces executat de mașina de cafea pentru a se curăța în interior. Acest proces poate fi o simplă clătire sau un proces de spălare în care se folosesc aditivi speciali;
34.
«detartrare» înseamnă un proces executat de mașina de cafea pentru a elimina total sau parțial depunerile din interiorul acesteia;
35.
«terminal ușor de birou» (desktop thin client) înseamnă un computer care depinde de o conexiune la resurse informatice aflate la distanță (de exemplu, server informatic, stație de lucru la distanță) pentru a beneficia de funcționalități de bază și care nu include medii de stocare rotative care să facă parte integrantă din produs. Unitatea principală a unui terminal ușor de birou trebuie să fie destinată utilizării într-un loc fix (de exemplu, pe un birou), și nu pentru a fi portabilă. Terminalele ușoare de birou pot afișa informații fie pe ecran extern, fie, dacă este inclus în produs, pe un ecran intern;
36.
«stație de lucru» înseamnă un computer de înaltă performanță, cu un singur utilizator, folosit în principal pentru realizarea de grafică, pentru proiectarea asistată de computer, pentru dezvoltarea de software și pentru aplicații financiare și științifice, precum și pentru alte sarcini care necesită o putere de calcul informatic importantă, având următoarele caracteristici:
(a)
are un timp mediu de bună funcționare (mean time between failures - MTBF) de cel puțin 15 000 de ore;
(b)
are un cod de corectare a erorilor (ECC) și/sau o memorie tampon (buffer);
(c)
prezintă trei dintre următoarele cinci caracteristici:
1.
are o alimentare separată pentru dispozitive grafice de mare performanță [precum o sursă de alimentare separată de 12 V pentru componentele periferice conectate prin interfața (PCI)-E de 6 pini];
2.
sistemul său este conceput pentru PCI-E mai mari de × 4 pe placa de bază, în plus față de slotul sau sloturile grafic(e) și/sau de suportul pentru PCI-X;
3.
nu suportă dispozitive grafice cu acces uniform la memorie (UMA);
4.
include cel puțin cinci sloturi PCI, PCI-E sau PCI-X;
5.
poate suporta un sistem cu procesoare multiple care poate gestiona două sau mai multe procesoare [este prevăzut cu prize (sockets) separate fizic pentru procesoare, respectiv fără un suport de procesor unic multinucleu];
37.
«stație de lucru mobilă» înseamnă un computer de înaltă performanță, cu un singur utilizator, folosit în principal pentru realizarea de grafică, pentru proiectarea asistată de computer, pentru dezvoltarea de software și pentru aplicații financiare și științifice, precum și pentru alte sarcini care necesită o putere de calcul informatic importantă, cu excepția jocurilor, conceput special pentru a fi portabil și pentru a putea funcționa perioade îndelungate cu sau fără o conexiune directă la o sursă de curent alternativ. Stațiile de lucru mobile folosesc un ecran integrat și pot funcționa pe baza unei baterii integrate sau a altei surse portabile de alimentare. Majoritatea stațiilor de lucru mobile folosesc o sursă de alimentare externă și cele mai multe au o tastatură și un dispozitiv de indicare integrate.
O stație de lucru mobilă are următoarele caracteristici:
(a)
are un timp mediu de bună funcționare (mean time between failures - MTBF) de cel puțin 13 000 de ore;
(b)
are cel puțin o placă grafică separată (dGfx) care corespunde clasificării G3 (cu lățimea de bandă a zonei tampon a cadrelor mai mare de 128 de biți), G4, G5, G6 sau G7;
(c)
permite includerea a cel puțin trei dispozitive de stocare interne;
(d)
acceptă cel puțin 32 GB de memorie de sistem;
38.
«server de mici dimensiuni» înseamnă un tip de computer care utilizează, de obicei, componente de computer de birou sub forma unui computer de birou, dar care este conceput, în principal, pentru a servi ca gazdă pentru stocarea de date ale altor computere și pentru a îndeplini funcții precum furnizarea de servicii de infrastructură de rețea și stocarea de date/fișiere media, și care are următoarele caracteristici:
(a)
este proiectat sub forma unui piedestal, a unui turn sau sub o altă formă similară cu cea care se utilizează pentru computerele de birou, astfel încât toate elementele necesare procesării și stocării datelor, precum și interfețele de rețea să fie cuprinse într-o singură carcasă;
(b)
este conceput pentru a funcționa 24 de ore pe zi, 7 zile pe săptămână;
(c)
este conceput, în principal, pentru a funcționa într-un mediu cu utilizatori multipli simultani, deservind mai mulți utilizatori prin intermediul unor unități client legate la rețea;
(d)
dacă este introdus pe piață cu un sistem de operare, sistemul de operare este conceput pentru aplicații destinate serverelor de domiciliu sau serverelor cu performanțe scăzute;
(e)
nu este introdus pe piață cu o placă grafică separată (dGfx) care corespunde oricărei clasificări diferite de G1;
39.
«server informatic» înseamnă un produs informatic care furnizează servicii și gestionează resurse legate în rețea pentru dispozitive client precum computere de birou, computere de tip notebook, terminale ușoare de birou, telefoane care folosesc protocol internet (IP) sau alte servere informatice. Un server informatic este, de regulă, introdus pe piață pentru a fi utilizat în centre de date și în medii de birou/de afaceri. Un server informatic este accesat în primul rând prin conectare la rețea, și nu prin dispozitive de introducere directă pentru utilizatori, precum tastatură sau mouse.
Un server informatic are următoarele caracteristici:
(a)
este conceput pentru a suporta sisteme de operare (SO) specifice serverelor informatice și/sau hipervizorilor și este destinat să execute aplicații de întreprindere instalate de utilizatori;
(b)
preia un cod de corectare a erorilor (ECC) și/sau o memorie tampon [incluzând configurațiile de module DIMM cu tampon (memorie duală inline) și pe cele de tip buffered on board (BOB)];
(c)
este introdus pe piață împreună cu una sau mai multe surse de alimentare în curent continuu sau alternativ;
(d)
toate procesoarele au acces la memoria de sistem partajată și sunt vizibile independent pentru un singur SO sau hipervizor.”
4.
Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 3
Cerințe de proiectare ecologică
Cerințele de proiectare ecologică pentru puterea consumată în modurile standby, oprit și standby în rețea sunt prezentate în anexa II.”
5.
Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 7
Revizuire
Comisia face o analiză a prezentului regulament luând în considerare progresul tehnologic și prezintă Forumului consultativ rezultatele acestei analize până cel târziu la 7 ianuarie 2016. În cadrul analizei, se vor aborda în special domeniul de aplicare și cerințele pentru modul standby/oprit, precum și caracterul adecvat și nivelul cerințelor pentru modul standby în rețea în ceea ce privește a treia etapă de punere în aplicare (2019).
Analiza poate aborda, printre altele, echipamentele profesionale și produsele prevăzute cu motoare electrice acționate prin comandă la distanță.”
6.
Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 8
Intrare în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Punctul 1 din anexa II se aplică începând cu 7 ianuarie 2010.
Punctul 2 din anexa II se aplică începând cu 7 ianuarie 2013.
Punctul 3 din anexa II se aplică începând cu 1 ianuarie 2015.
Punctul 4 din anexa II se aplică începând cu 1 ianuarie 2017.
Punctul 5 din anexa II se aplică începând cu 1 ianuarie 2019.
Punctul 6 din anexa II se aplică începând cu 1 ianuarie 2015.
Punctul 7 din anexa II se aplică începând cu 1 ianuarie 2015.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.”
7.
Anexa II se modifică după cum urmează:
(a)
punctul 2 litera (d) se înlocuiește cu următorul text:
„(d)
Gestionarea consumului de putere pentru toate echipamentele care nu sunt echipamente de rețea
Echipamentul trebuie să fie dotat, în măsura în care acest lucru este compatibil cu utilizarea prevăzută a acestuia, cu o funcție de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară. Atunci când echipamentul nu îndeplinește funcția principală și când de funcțiile sale nu depind alte produse consumatoare de energie, funcția de gestionare a consumului de putere comută automat echipamentul, după cel mai scurt timp posibil adecvat utilizării prevăzute pentru echipamentul respectiv, în
-
modul standby; sau
-
modul oprit; sau
-
o altă stare în care se respectă limitele de consum de putere aplicabile modului oprit și/sau modului standby atunci când echipamentul este conectat la rețeaua de alimentare cu energie electrică.
Funcția de gestionare a consumului de putere trebuie să fie activată.”;
(b)
se adaugă următoarele puncte 3, 4, 5, 6, 7:
3. Începând cu 1 ianuarie 2015:
(a)
Posibilitatea de dezactivare a conexiunii (conexiunilor) la rețea fără fir
Orice echipament de rețea care poate fi conectat la o rețea fără fir trebuie să ofere utilizatorului posibilitatea de a dezactiva conexiunea (conexiunile) la rețea fără fir. Această cerință nu se aplică produselor care se bazează pe o singură conexiune la rețea fără fir pentru utilizarea prevăzută a acestora și nu dispun de conexiune la rețea cu fir.
(b)
Gestionarea consumului de putere pentru echipamentele de rețea
Echipamentul trebuie să fie dotat, în măsura în care acest lucru este compatibil cu utilizarea prevăzută a acestuia, cu o funcție de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară. Atunci când echipamentul nu îndeplinește funcția principală și când de funcțiile sale nu depind alte produse consumatoare de energie, funcția de gestionare a consumului de putere comută automat echipamentul, după cel mai scurt timp posibil adecvat utilizării prevăzute pentru echipamentul respectiv, într-o stare care asigură modul standby în rețea.
Într-o stare care asigură modul standby în rețea, funcția de gestionare a consumului de putere poate comuta automat echipamentul în modul standby sau oprit sau în altă stare în care se respectă limitele de consum de putere aplicabile modului standby și/sau modului oprit.
Funcția de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară trebuie să fie disponibilă pentru toate porturile de rețea ale echipamentului de rețea.
Funcția de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară trebuie să fie activată, cu excepția cazului în care toate porturile de rețea sunt dezactivate. În acest din urmă caz, funcția de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară trebuie să se activeze dacă unul dintre porturile de rețea se activează.
Perioada de timp implicită după care funcția de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară comută automat echipamentul într-o stare care asigură modul standby în rețea nu trebuie să depășească 20 de minute.
(c)
Echipamentele de rețea care au unul sau mai multe moduri standby trebuie să respecte cerințele pentru modul sau modurile standby respective atunci când toate porturile de rețea sunt dezactivate.
(d)
Echipamentele de rețea care nu sunt echipamente HiNA trebuie să respecte dispozițiile de la punctul 2 litera (d) atunci când toate porturile de rețea sunt dezactivate.
(e)
Consumul de putere într-o stare care asigură modul standby în rețea
Consumul de putere al echipamentelor HiNA sau al echipamentelor cu funcționalitate HiNA într-o stare care asigură modul standby în rețea în care echipamentul este comutat de funcția de gestionare a consumului de putere sau de o funcție similară nu trebuie să depășească 12,00 W.
Consumul de putere al altor echipamente de rețea într-o stare care asigură modul standby în rețea în care echipamentul este comutat de funcția de gestionare a consumului de putere sau de o funcție similară nu trebuie să depășească 6,00 W.
Limitele de consum de putere prevăzute la litera (e) nu se aplică:
(i)
echipamentelor de tipărire cu surse de alimentare cu putere nominală de peste 750 W;
(ii)
echipamentelor de imprimare pe format mare;
(iii)
sistemelor de teleprezență;
(iv)
terminalelor ușoare de birou;
(v)
stațiilor de lucru;
(vi)
stațiilor de lucru mobile;
(vii)
serverelor de mici dimensiuni;
(viii)
serverelor informatice.
4. Începând cu 1 ianuarie 2017:
În plus față de cerințele de la punctul 3 literele (a) și (b), se aplică următoarele dispoziții:
(a)
Echipamentele de rețea care au unul sau mai multe moduri standby trebuie să respecte cerințele pentru modurile standby respective atunci când toate porturile de rețea cu fir sunt deconectate și când toate porturile de rețea fără fir sunt dezactivate.
(b)
Echipamentele de rețea care nu sunt echipamente HiNA trebuie să respecte dispozițiile de la punctul 2 litera (d) atunci când toate porturile de rețea cu fir sunt deconectate și când toate porturile de rețea fără fir sunt dezactivate.
(c)
Consumul de putere într-o stare care asigură modul standby în rețea
Consumul de putere al echipamentelor HiNA sau al echipamentelor cu funcționalitate HiNA într-o stare care asigură modul standby în rețea în care echipamentul este comutat de funcția de gestionare a consumului de putere sau de o funcție similară nu trebuie să depășească 8,00 W.
Consumul de putere al altor echipamente de rețea într-o stare care asigură modul standby în rețea în care echipamentul este comutat de funcția de gestionare a consumului de putere sau de o funcție similară nu trebuie să depășească 3,00 W.
Limitele de consum de putere prevăzute la litera (c) nu se aplică:
(i)
echipamentelor de imprimare pe format mare;
(ii)
terminalelor ușoare de birou;
(iii)
stațiilor de lucru;
(iv)
stațiilor de lucru mobile;
(v)
serverelor de mici dimensiuni;
(vi)
serverelor informatice.
5. Începând cu 1 ianuarie 2019:
În plus față de cerințele de la punctul 3 literele (a) și (b) și de la punctul 4 literele (a), (b) și (c), pentru echipamentele de rețea, altele decât echipamentele HiNA sau altele decât echipamentele cu funcționalitate HiNA, se aplică următoarele dispoziții:
Consumul de putere al echipamentelor de rețea, altele decât echipamentele HiNA sau altele decât echipamentele cu funcționalitate HiNA, într-o stare care asigură modul standby în rețea în care echipamentul este comutat de funcția de gestionare a consumului de putere sau de o funcție similară nu trebuie să depășească 2,00 W.
6. Începând cu 1 ianuarie 2015:
Pentru mașinile de cafea, timpul după care produsul este comutat automat în modurile și stările menționate la punctul 2 litera (d) din anexa II este:
-
pentru filtrele de cafea de uz casnic care păstrează cafeaua în carafe izolate, maximum cinci minute de la finalizarea ultimului ciclu de preparare sau 30 de minute de la finalizarea unui proces de detartrare sau autocurățare;
-
pentru filtrele de cafea de uz casnic care păstrează cafeaua în carafe neizolate, maximum 40 de minute de la finalizarea ultimului ciclu de preparare sau 30 de minute de la finalizarea unui proces de detartrare sau autocurățare;
-
pentru mașinile de cafea de uz casnic care nu sunt filtre de cafea, maximum 30 de minute de la finalizarea ultimului ciclu de preparare sau maximum 30 de minute de la activarea elementului de încălzire sau maximum 60 de minute de la activarea funcției de preîncălzire a ceștii sau maximum 30 de minute de la finalizarea unui proces de detartrare sau autocurățare, cu excepția cazului în care s-a declanșat o alarmă care îi cere utilizatorului să intervină pentru a preveni o eventuală deteriorare sau un eventual accident.
Până la data menționată mai sus cerințele de proiectare ecologică stabilite la punctul 2 litera (d) din anexa II nu se aplică.
7. Cerințe privind informațiile despre produs
Începând cu 1 ianuarie 2015, următoarele informații privind echipamentele de rețea trebuie să fie prezentate vizibil pe site-urile internet cu acces liber ale producătorilor:
(a)
pentru fiecare mod standby și/sau oprit și pentru starea care asigură modul standby în rețea în care echipamentul este comutat de funcția de gestionare a consumului de putere sau de o funcție similară:
-
valorile consumului de putere în wați, rotunjite la prima zecimală;
-
timpul după care funcția de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară comută automat echipamentul în modul standby și/sau oprit și/sau în starea care asigură modul standby în rețea;
(b)
consumul de putere al produsului în modul standby în rețea atunci când toate porturile de rețea cu fir sunt conectate și când toate porturile de rețea fără fir sunt activate;
(c)
instrucțiuni privind modul de activare și dezactivare a porturilor de rețea fără fir.
Consumul de putere al produsului în modul standby în rețea menționat la litera (b) și instrucțiunile menționate la litera (c) trebuie, de asemenea, incluse în manualul utilizatorului.”;
(c)
punctul 3 se înlocuiește cu noul punct 8:
„8. Măsurători
Valorile consumului de putere menționate la punctul 1 literele (a) și (b), la punctul 2 literele (a) și (b), la punctul 3 litera (e), la punctul 4 litera (c) și la punctul 5, precum și temporizările menționate la punctul 6 se determină utilizând o procedură de măsurare sigură, precisă și reproductibilă, conformă cu tehnicile recunoscute în general ca fiind de ultimă generație.”;
(d)
punctul 4 se înlocuiește cu noul punct 9:
„9. Informații care trebuie furnizate de producători
În scopul evaluării conformității în temeiul articolului 4, documentația tehnică trebuie să conțină următoarele elemente:
(a)
pentru modul standby și/sau oprit:
-
valorile consumului de putere în wați, rotunjite la prima zecimală;
-
metoda de măsurare utilizată;
-
descrierea modalității prin care a fost selectat sau programat modul aparatului;
-
succesiunea evenimentelor care preced comutarea automată a echipamentului de la un mod la altul;
-
orice observații cu privire la funcționarea echipamentului, de exemplu informații privind modul în care utilizatorul poate să comute echipamentul într-o stare care asigură modul standby în rețea;
-
dacă este cazul, timpul implicit după care funcția de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară comută automat echipamentul în modul sau în starea corespunzătoare cu consum redus de putere;
(b)
pentru echipamentele de rețea:
-
numărul și tipul de porturi de rețea și, cu excepția porturilor de rețea fără fir, locul de pe echipament în care acestea sunt amplasate; în special, trebuie precizat dacă același port de rețea fizic găzduiește două sau mai multe tipuri de porturi de rețea;
-
precizarea dacă toate porturile de rețea sunt dezactivate înainte de livrare;
-
precizarea dacă echipamentul este echipament HiNA sau echipament cu funcționalitate HiNA; dacă nu se furnizează nicio informație în acest sens, se consideră că nu este cazul;
și pentru fiecare tip de port de rețea:
-
timpul implicit după care funcția de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară comută automat echipamentul într-o stare care asigură modul standby în rețea;
-
factorul care reactivează echipamentul;
-
valorile (maxime) de performanță;
-
nivelul (maxim) al consumului de putere al echipamentului într-o stare care asigură modul standby în rețea în care echipamentul este comutat de funcția de gestionare a consumului de putere sau de o funcție similară, dacă portul respectiv este singurul utilizat pentru activarea la distanță;
-
protocolul de comunicare utilizat de echipament.
Dacă nu se furnizează nicio informație în acest sens, se consideră că echipamentul nu este echipament în rețea, cu excepția cazului în care acesta este dotat cu funcționalități de router, de comutator de rețea, de punct de acces la o rețea fără fir (care nu este un terminal), de hub, de modem, de telefon prin internet (VoIP) sau de videotelefon;
(c)
parametrii de testare pentru măsurători:
-
temperatura ambiantă;
-
tensiunea de testare în V și frecvența în Hz;
-
distorsiunea armonică totală a sistemului de alimentare cu energie electrică;
-
informații și documentație privind aparatura, configurația și circuitele utilizate pentru testele electrice;
(d)
caracteristicile echipamentului relevante pentru evaluarea conformității cu cerințele stabilite la punctul 1 litera (c) sau cu cerințele stabilite la punctul 2 literele (c) și/sau (d) și/sau la punctul 3 litera (b), după caz, inclusiv timpul necesar până la trecerea automată în modul standby sau oprit sau într-o altă stare în care se respectă limitele de consum de putere aplicabile modului oprit și/sau modului standby.
În special, dacă este cazul, trebuie să se furnizeze o justificare tehnică dacă cerințele stabilite la punctul 1 litera (c) sau cerințele stabilite la punctul 2 literele (c) și/sau (d) și/sau la punctul 3 litera (b) nu sunt compatibile cu utilizarea prevăzută a echipamentului. Necesitatea de a menține una sau mai multe conexiuni la rețea sau de a aștepta semnalul de activare la distanță nu este considerată o justificare tehnică pentru exceptarea de la cerințele stabilite la punctul 2 litera (d) în cazul echipamentelor care nu sunt definite de către producător ca fiind echipamente de rețea.”
8.
În anexa III se adaugă următoarele:
„În ceea ce privește cerințele prevăzute la punctul 2 litera (d) din anexa II, autoritățile statelor membre trebuie să utilizeze procedura aplicabilă de mai sus pentru a măsura consumul de putere după ce funcția de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară comută echipamentul în modul sau în starea corespunzătoare.
În ceea ce privește cerințele prevăzute la punctul 3 litera (c) și la punctul 4 litera (a) din anexa II, autoritățile statelor membre trebuie să utilizeze procedura aplicabilă de mai sus după dezactivarea și/sau deconectarea, după caz, a tuturor porturilor de rețea ale unității.
La efectuarea controalelor de supraveghere a pieței menționate la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6), autoritățile statelor membre aplică următoarea procedură de verificare pentru cerințele prevăzute în anexa II la punctele 3 și 4, după caz.
Autoritățile statelor membre trebuie să testeze o singură unitate în maniera următoare:
Dacă echipamentul este prevăzut, conform documentației tehnice, cu un singur tip de port de rețea și are disponibile două sau mai multe porturi de acest tip, se alege în mod aleatoriu unul dintre aceste porturi și se conectează la o rețea corespunzătoare care respectă specificațiile maxime pentru portul respectiv. Dacă este vorba despre mai multe porturi de rețea fără fir de același tip, celelalte porturi fără fir trebuie dezactivate dacă este posibil. Dacă este vorba despre mai multe porturi de rețea cu fir de același tip, pentru a verifica respectarea cerințelor prevăzute la punctul 3 din anexa II, celelalte porturi trebuie dezactivate dacă este posibil. Dacă este disponibil un singur port de rețea, acesta se conectează la o rețea corespunzătoare care respectă specificațiile maxime pentru portul respectiv.
Unitatea se trece în modul «pornit». Îndată ce unitatea se află în modul «pornit» și funcționează corespunzător, aceasta se lasă să treacă în starea care asigură modul standby în rețea și se măsoară consumul de putere. Apoi se transmite echipamentului semnalul corespunzător de activare prin portul de rețea și se verifică dacă echipamentul se reactivează.
Dacă echipamentul este prevăzut, conform documentației tehnice, cu mai multe tipuri de port de rețea, pentru fiecare tip de port de rețea se repetă procedura următoare. Dacă sunt disponibile două sau mai multe porturi de rețea de același tip, se alege în mod aleatoriu câte un port din fiecare tip de port de rețea și se conectează la o rețea corespunzătoare care respectă specificațiile maxime pentru portul respectiv.
Dacă pentru un anumit tip de port de rețea este disponibil un singur port, acesta se conectează la o rețea corespunzătoare care respectă specificațiile maxime pentru portul respectiv. Porturile fără fir care nu se utilizează trebuie dezactivate dacă este posibil. Pentru a verifica respectarea cerințelor prevăzute la punctul 3 din anexa II, porturile de rețea cu fir care nu se utilizează trebuie dezactivate dacă este posibil.
Unitatea se trece în modul «pornit». Îndată ce unitatea se află în modul «pornit» și funcționează corespunzător, aceasta se lasă să treacă în starea care asigură modul standby în rețea și se măsoară consumul de putere. Apoi se transmite echipamentului semnalul corespunzător de activare prin portul de rețea și se verifică dacă echipamentul se reactivează. Dacă un singur port de rețea fizic este partajat de două sau mai multe tipuri de porturi de rețea (logice), se repetă această procedură pentru fiecare tip de port de rețea logic, celelalte porturi de rețea logice fiind deconectate logic.
Modelul este considerat conform cu prezentul regulament dacă rezultatele pentru fiecare tip de port de rețea nu depășesc valoarea limită cu mai mult de 10 %.
În caz contrar, se testează încă trei unități. Modelul este considerat conform cu prezentul regulament dacă media rezultatelor obținute pentru fiecare tip de port de rețea la testele pe aceste trei unități nu depășește valoarea limită cu mai mult de 10 %.
În caz contrar, modelul este considerat neconform.
În termen de o lună de la luarea deciziei privind neconformitatea modelului, autoritățile statului membru furnizează autorităților celorlalte state membre și Comisiei rezultatele testelor și alte informații relevante.
Pe lângă procedura descrisă mai sus, autoritățile statelor membre trebuie să utilizeze proceduri de măsurare sigure, precise și reproductibile, conforme cu tehnicile recunoscute în general ca fiind de ultimă generație, inclusiv metode prevăzute în documente ale căror numere de referință au fost publicate în acest scop în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
9.
După ultima teză din anexa IV se adaugă următorul text:
„Modul standby în rețea: 3 W pentru echipamentele HiNA; 1 W sau mai puțin pentru echipamentele care nu sunt echipamente HiNA.”
Articolul 2
Modificarea Regulamentului (CE) nr. 642/2009
Regulamentul (CE) nr. 642/2009 se modifică după cum urmează:
1.
La articolul 2 se adaugă următoarele definiții:
„12.
«rețea» înseamnă o infrastructură de comunicații cu o topologie a legăturilor, o arhitectură care include componentele fizice, principii organizaționale, proceduri și formate (protocoale) de comunicare;
13.
«port de rețea» înseamnă o interfață fizică cu fir sau fără fir pentru conectarea la rețea, aflată pe aparatul TV, prin care aparatul TV poate fi activat la distanță;
14.
«aparat TV de rețea» înseamnă un aparat TV care se poate conecta la rețea și are unul sau mai multe porturi de rețea;
15.
«disponibilitatea în rețea» înseamnă capacitatea aparatului TV de a-și relua funcțiile la detectarea de către un port de rețea a unui semnal de activare la distanță;
16.
«activare la distanță» înseamnă un semnal care vine din afara aparatului TV prin intermediul unei rețele;
17.
«standby în rețea» înseamnă starea în care aparatul TV este capabil să reia o funcție prin activare la distanță prin intermediul unei conexiuni la rețea;
18.
«aparat TV de rețea cu funcționalitate de disponibilitate mare în rețea» (aparat TV cu funcționalitate HiNA - High Network Availability) înseamnă un aparat TV prevăzut cu funcționalitate de router, comutator de rețea, punct de acces la o rețea fără fir (care nu este un terminal) sau o combinație a acestora;
19.
«router» înseamnă un dispozitiv de rețea a cărui funcție principală este de a determina calea optimă pe care trebuie direcționat traficul din rețea. Routerele transmit pachete de date de la o rețea la alta, pe baza informațiilor din stratul rețea (L3);
20.
«comutator de rețea» înseamnă un dispozitiv de rețea a cărui funcție principală este de a filtra, transmite și distribui cadre de date pe baza adresei de destinație a fiecărui cadru. Toate comutatoarele funcționează cel puțin la nivelul stratului legătură de date (L2);
21.
«punct de acces la o rețea fără fir» înseamnă un dispozitiv a cărui funcție principală este de a furniza conectivitate IEEE 802.11 (Wi-Fi) mai multor clienți.”
2.
Anexa I se modifică după cum urmează:
(a)
se adaugă următorul text ca noua parte 3:
„3. CONSUMUL DE PUTERE ÎN MODUL STANDBY ÎN REȚEA
Pentru aparatele TV de rețea se aplică următoarele dispoziții:
1.
Începând cu 1 ianuarie 2015:
(a)
Posibilitatea de a dezactiva conexiunea (conexiunile) la rețea fără fir
Dacă un aparat TV de rețea are capacitatea de a se conecta la o rețea fără fir, trebuie să existe posibilitatea ca utilizatorul să dezactiveze conexiunea (conexiunile) la rețea fără fir. Această cerință nu se aplică produselor care se bazează pe o singură conexiune la rețea fără fir pentru utilizarea prevăzută a acestora și nu dispun de conexiune la rețea cu fir.
(b)
Gestionarea consumului de putere pentru aparatele TV de rețea
Aparatele TV de rețea trebuie să fie dotate cu o funcție având următoarele caracteristici:
După cel mult 4 ore în modul activ după interacțiunea ultimului utilizator și/sau o schimbare de canal, aparatul TV este comutat automat din modul activ în starea de standby în rețea sau în orice altă stare în care se respectă limitele de consum de putere aplicabile stărilor care asigură modul standby în rețea.
Aparatele TV trebuie să afișeze un mesaj de atenționare înainte de comutarea automată din modul activ în starea/modurile respective. Această funcție trebuie setată ca implicită.
Într-o stare care asigură modul standby în rețea, funcția de gestionare a consumului de putere poate comuta automat aparatul TV în modul standby sau oprit sau în altă stare în care se respectă limitele de consum de putere aplicabile modului oprit și/sau modului standby.
Funcția de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară trebuie să fie disponibilă pentru toate porturile de rețea ale aparatului TV de rețea.
Funcția de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară trebuie să fie activată, cu excepția cazului în care toate porturile de rețea fără fir sunt dezactivate. În acest din urmă caz, funcția de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară trebuie să se activeze dacă unul dintre porturile de rețea se activează.
(c)
Aparatele TV de rețea care au unul sau mai multe moduri standby trebuie să respecte cerințele pentru modul sau modurile standby respective atunci când toate porturile de rețea fără fir sunt dezactivate.
(d)
Consumul de putere într-o stare care asigură modul standby în rețea
Consumul de putere al unui aparat TV cu funcționalitate HiNA într-o stare care asigură modul standby în rețea în care aparatul TV este comutat de funcția de gestionare a consumului de putere sau de o funcție similară nu trebuie să depășească 12,00 W.
Consumul de putere al unui aparat TV fără funcționalitate HiNA într-o stare care asigură modul standby în rețea în care aparatul TV este comutat de funcția de gestionare a consumului de putere sau de o funcție similară nu trebuie să depășească 6,00 W.
2.
Începând cu 1 ianuarie 2017:
În plus față de cerințele de la punctul 1 literele (a) și (b), se aplică următoarele dispoziții:
(a)
Aparatele TV de rețea care au unul sau mai multe moduri standby trebuie să respecte cerințele pentru modurile standby respective atunci când toate porturile de rețea cu fir sunt deconectate și când toate porturile de rețea fără fir sunt dezactivate.
(b)
Aparatele TV de rețea trebuie să respecte dispozițiile din partea 2 punctul 2 litera (d) atunci când toate porturile de rețea cu fir sunt deconectate și când toate porturile de rețea sunt dezactivate.
(c)
Consumul de putere într-o stare care asigură modul standby în rețea
Consumul de putere al unui aparat TV cu funcționalitate HiNA într-o stare care asigură modul standby în rețea în care aparatul TV este comutat de funcția de gestionare a consumului de putere sau de o funcție similară nu trebuie să depășească 8,00 W.
Consumul de putere al unui aparat TV fără funcționalitate HiNA într-o stare de standby în rețea în care aparatul TV este comutat de funcția de gestionare a consumului de putere sau de o funcție similară nu trebuie să depășească 3,00 W.
3.
Începând cu 1 ianuarie 2019:
În plus față de cerințele de la punctul 1 literele (a) și (b) și de la punctul 2 literele (a), (b) și (c), pentru aparatele TV de rețea, altele decât echipamentele HiNA sau aparatele TV cu funcționalitate HiNA, se aplică următoarele dispoziții:
Consumul de putere al unui aparat TV fără funcționalitate HiNA într-o stare de standby în rețea în care aparatul TV este comutat de funcția de gestionare a consumului de putere sau de o funcție similară nu trebuie să depășească 2,00 W.”;
(b)
partea 3 devine partea 4;
(c)
partea 4 devine partea 5;
(d)
partea 5 devine partea 6;
(e)
în partea 5 punctul 1 (noua parte 6 punctul 1), după litera (d) se adaugă următorul text ca noua literă (e):
„(e)
pentru modul standby în rețea:
-
numărul și tipul de porturi de rețea și, cu excepția porturilor de rețea fără fir, locul de pe aparatul TV în care acestea sunt amplasate; în special, trebuie precizat dacă același port de rețea fizic găzduiește două sau mai multe tipuri de porturi de rețea;
-
precizarea dacă toate porturile de rețea sunt dezactivate înainte de livrare;
-
precizarea dacă aparatul TV este aparat TV cu funcționalitate HiNA; dacă nu se furnizează nicio informație în acest sens, se consideră că aparatul TV nu este echipament HiNA sau aparat TV cu funcționalitate HiNA;”;
(f)
în partea 5 punctul 1 (noua parte 6 punctul 1), după noua literă (e) se adaugă următorul text ca noua literă (f):
„(f)
pentru fiecare tip de port de rețea:
-
timpul implicit după care funcția de gestionare a consumului de putere sau o funcție similară comută automat aparatul TV într-o stare care asigură modul standby în rețea;
-
factorul care reactivează echipamentul;
-
valorile (maxime) de performanță;
-
nivelul (maxim) al consumului de putere al aparatului TV într-o stare care asigură modul standby în rețea în care echipamentul este comutat de funcția de gestionare a consumului de putere sau de o funcție similară, dacă portul respectiv este singurul utilizat pentru activarea la distanță.
Dacă nu se furnizează nicio informație în acest sens, se consideră că aparatul TV nu este un aparat TV de rețea;”;
(g)
partea 5 punctul 1 litera (e) devine noua parte 6 punctul 1 litera (g);
(h)
în partea 5 punctul 2 (noua parte 6 punctul 2), a doua liniuță se înlocuiește cu următorul text:
„-
pentru fiecare mod standby și/sau oprit și pentru starea care asigură modul standby în rețea, valorile consumului de putere în wați, rotunjite la a doua zecimală;”.
3.
Punctul 2 din anexa II se înlocuiește cu următorul text:
„2. Măsurarea consumului de putere în modul standby/oprit și în modul standby în rețea
Măsurătorile pentru determinarea valorilor consumului de putere menționate în anexa I părțile 2 și 3 trebuie să îndeplinească toate condițiile următoare:
Valorile consumului de putere menționate în partea 2 la punctul 1 literele (a) și (b) și la punctul 2 literele (a) și (b), precum și în partea 3 la punctul 1 litera (d) și la punctul 2 litera (c) se determină utilizând o procedură de măsurare sigură, precisă și reproductibilă, conformă cu tehnicile recunoscute în general ca fiind de ultimă generație.”
4.
Anexa III se înlocuiește cu următorul text:
„ANEXA III
PROCEDURA DE VERIFICARE
A. Procedură de verificare pentru cerințele stabilite în anexa I părțile 1, 2, 4 și 5
1.
La efectuarea controalelor de supraveghere a pieței menționate la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7), autoritățile statelor membre aplică următoarea procedură de verificare pentru cerințele stabilite în anexa I părțile 1, 2, 4 și 5.
Autoritățile statelor membre trebuie să testeze un singur aparat TV.
Modelul este considerat conform cu dispozițiile prevăzute în anexa I dacă:
(a)
rezultatul pentru consumul de putere în modul activ nu depășește cu mai mult de 7 % valoarea limită aplicabilă stabilită în anexa I partea 1 punctele 1 și 2; și
(b)
rezultatele pentru modurile oprit/standby, după caz, nu depășesc cu mai mult de 0,10 wați valorile limită aplicabile stabilite în anexa I partea 2 punctul 1 literele (a) și (b) și punctul 2 literele (a) și (b); și
(c)
rezultatul pentru raportul luminanței maxime stabilit în anexa I partea 5 nu este mai mic de 60 %.
Dacă nu se obțin rezultatele menționate la punctul 1 litera (a), (b) sau (c), se testează încă trei unități din același model.
2.
După testarea celor trei unități suplimentare din același model, modelul respectiv este considerat conform cu cerințele stabilite în anexa I dacă:
(a)
media rezultatelor testelor efectuate pe aceste trei unități pentru consumul de putere în modul activ nu depășește cu mai mult de 7 % valoarea limită aplicabilă stabilită în anexa I partea 1 punctele 1 și 2; și
(b)
media rezultatelor testelor efectuate pe aceste trei unități pentru modurile oprit/standby, după caz, nu depășește cu mai mult de 0,10 wați valorile limită aplicabile stabilite în anexa 1 partea 2 punctul 1 literele (a) și (b) și punctul 2 literele (a) și (b); și
(c)
media rezultatelor testelor efectuate pe aceste trei unități pentru raportul luminanței maxime stabilit în anexa I partea 5 nu este mai mică de 60 %.
Dacă nu se obțin rezultatele menționate la punctul 2 literele (a), (b) și (c), modelul este considerat neconform.
B. Procedură de verificare pentru cerințele stabilite în anexa I partea 3
La efectuarea controalelor de supraveghere a pieței menționate la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2009/125/CE, autoritățile statelor membre aplică următoarea procedură de verificare pentru cerințele stabilite în anexa I partea 3 punctul 1 litera (d) și punctul 2 litera (c), după caz. Procedura aplicabilă de mai jos se utilizează după dezactivarea și/sau deconectarea, după caz, a tuturor porturilor de rețea ale unității.
Autoritățile statelor membre trebuie să testeze o singură unitate în maniera următoare:
Dacă aparatul TV este prevăzut, conform documentației tehnice, cu un singur tip de port de rețea și are disponibile două sau mai multe porturi de acest tip, se alege în mod aleatoriu unul dintre aceste porturi și se conectează la o rețea corespunzătoare care respectă specificațiile maxime pentru portul respectiv. Dacă este vorba despre mai multe porturi de rețea fără fir de același tip, celelalte porturi fără fir trebuie dezactivate dacă este posibil. Dacă este vorba despre mai multe porturi de rețea cu fir de același tip, pentru a verifica respectarea cerințelor prevăzute în anexa I partea 2, celelalte porturi de rețea trebuie dezactivate dacă este posibil. Dacă este disponibil un singur port de rețea, acesta se conectează la o rețea corespunzătoare care respectă specificațiile maxime pentru portul respectiv.
Unitatea se trece în modul activ. Îndată ce unitatea se află în modul activ și funcționează corespunzător, aceasta se lasă să treacă în starea care asigură modul standby în rețea și se măsoară consumul de putere. Apoi se transmite aparatului TV semnalul corespunzător de activare prin portul de rețea și se verifică dacă aparatul TV se reactivează.
Dacă aparatul TV este prevăzut, conform documentației tehnice, cu mai multe tipuri de port de rețea, pentru fiecare tip de port de rețea se repetă procedura următoare. Dacă sunt disponibile două sau mai multe porturi de rețea de același tip, se alege în mod aleatoriu câte un port din fiecare tip și se conectează la o rețea corespunzătoare care respectă specificațiile maxime pentru portul respectiv.
Dacă pentru un anumit tip de port de rețea este disponibil un singur port, acesta se conectează la o rețea corespunzătoare care respectă specificațiile maxime pentru portul respectiv. Porturile fără fir care nu se utilizează trebuie dezactivate dacă este posibil. Pentru a verifica respectarea cerințelor prevăzute la punctul 3 din anexa II, porturile de rețea cu fir care nu se utilizează trebuie dezactivate dacă este posibil.
Unitatea se trece în modul activ. Îndată ce unitatea se află în modul activ și funcționează corespunzător, aceasta se lasă să treacă în starea care asigură modul standby în rețea și se măsoară consumul de putere. Apoi se transmite aparatului TV semnalul corespunzător de activare prin portul de rețea și se verifică dacă aparatul TV se reactivează.
Dacă un singur port de rețea fizic este partajat de două sau mai multe tipuri de porturi de rețea (logice), se repetă această procedură pentru fiecare tip de port de rețea logic, celelalte porturi de rețea logice fiind deconectate logic.
Modelul este considerat conform cu prezentul regulament dacă rezultatele pentru fiecare tip de port de rețea nu depășesc valoarea limită cu mai mult de 7 %.
În caz contrar, se testează încă trei unități. Modelul este considerat conform cu prezentul regulament dacă media rezultatelor obținute pentru fiecare tip de port de rețea la testele pe aceste trei unități nu depășește valoarea limită cu mai mult de 7 %.
În caz contrar, modelul este considerat neconform.
În termen de o lună de la luarea deciziei privind neconformitatea modelului, autoritățile statului membru furnizează autorităților celorlalte state membre și Comisiei rezultatele testelor și alte informații relevante.
C. Control de conformitate
În scopul verificării conformității cu cerințele, autoritățile statelor membre utilizează procedura prevăzută în anexa II, precum și proceduri de măsurare sigure, precise și reproductibile, conforme cu tehnicile de măsurare recunoscute în general ca fiind de ultimă generație, inclusiv metode prevăzute în documente ale căror numere de referință au fost publicate în acest scop în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 3
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 22 august 2013.