PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 904/2014
ze dne 20. srpna 2014,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení šetření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 29. listopadu 2013 zahájila antidumpingové řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (dále jen „dotčená země“) do Unie. V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Téhož dne Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) ohledně platných konečných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) (3).
(3)
Komise zahájila toto šetření v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
1.2. Zúčastněné strany
(4)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Komise oficiálně vyrozuměla rovněž žadatele, známé vyvážející výrobce a indonéské orgány, známé dovozce, dodavatele, uživatele a obchodní společnosti, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise či úředníka pro slyšení na Generálním ředitelství (dále jen „GŘ“) pro obchod.
(6)
Zúčastněné strany dostaly také možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi a velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách sdělila Komise prostřednictvím oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců a dovozců bez vzájemného spojení, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem jejich vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1) Výběr vzorku z dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Požadované informace poskytlo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie a jejich zeměpisné polohy v rámci Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(10)
Pouze jedna z těchto tří společností vybraných do vzorku následně spolupracovala a zaslala vyplněný dotazník.
2) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indonésii, aby se Komisi přihlásili a poskytli jí podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli čtyři vyvážející výrobci v Indonésii a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. S ohledem na malý počet vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že provádět výběr vzorku není nutné.
b) Odpovědi na dotazník a spolupráce
(13)
Komise rozeslala dotazníky zmíněnému jedinému unijnímu výrobci, čtyřem vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku, třem dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, a třiatřiceti zjištěným uživatelům v Unii.
(14)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od zmíněného jediného unijního výrobce, od jednoho ze tří dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, od jedné obchodní společnosti, od tří ze čtyř známých vyvážejících výrobců a od pěti uživatelů.
(15)
Šetření ukázalo, že nespolupracující vyvážející výrobce, který byl vybrán do vzorku, je spojený s jiným vyvážejícím výrobcem vybraným do vzorku, který při vyplňování dotazníku spolupracoval a zaslal odpovědi.
(16)
Spolupracující vyvážející výrobce uvedený v 15. bodě odůvodnění prohlásil, že by neměl být považován za subjekt spojený s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem, protože obě společnosti se ve svém rozhodování vzájemně neovlivňují. Spolupracující vyvážející výrobce kromě toho uvedl, že nespolupracujícího výrobce nemůže k vyplňování dotazníku nutit. Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti jsou ve vlastnictví stejných akcionářů. Byly proto považovány za spojené ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. d) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (4) o provedení celního kodexu Společenství (dále jen „celní kodex“).
(17)
Třetí spolupracující vyvážející výrobce prohlásil, že v Indonésii je ještě jeden výrobce dotčeného výrobku, který je součástí skupiny uvedené v 16. bodě odůvodnění, který se však neohlásil. Šetření nepřineslo na základě údajů Eurostatu a dalších dostupných zdrojů žádné důkazy o tom, že by tento výrobce vyvážel během posuzovaného období do Unie. Tato společnost se tudíž nemusela hlásit ani poskytovat informace požadované v dotaznících určených vyvážejícím výrobcům. Všem výrobcům z Indonésie, kteří nespolupracovali, byla kromě toho uložena zbytková celní sazba, jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění. Zbytková celní sazba má svůj právní základ v článku 18 základního nařízení a je použitelná na „všechny ostatní společnosti“.
c) Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné za účelem předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství.
(19)
Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Dovozci
-
Falken Trade, Olsztyn, Polsko
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonésie
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonésie
Dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Německo
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nizozemsko
Obchodní společnost v Hong Kongu, která je ve spojení
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“) (5).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex 2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů.
(22)
Vyrábí se hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
2.2. Obdobný výrobek
(23)
Při šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejné základní způsoby konečného použití.
(24)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii je významný rozdíl v kvalitě. Bylo uvedeno, že v důsledku tohoto rozdílu v kvalitě jsou glutamát sodný vyráběný a prodávaný unijním výrobním odvětvím v Unii a glutamát sodný dovážený z Indonésie vzájemně nezaměnitelné výrobky, a neměly by se proto považovat za obdobné. Toto tvrzení však zůstalo nepodložené a bylo v rozporu s výsledky šetření, z nichž vyplynulo, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii žádný rozdíl v kvalitě není. Ve skutečnosti nakupovalo několik uživatelů glutamát sodný jak od unijního výrobního odvětví, tak z Indonésie a používalo jej v týchž nebo podobných produktech. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(25)
Na základě výše uvedených skutečností byl proto učiněn závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie budou v této fázi považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého v průběhu období šetření do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(27)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(28)
Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobků je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobků nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobků vyvážených v průběhu období šetření do Unie. Komise došla k závěru, že v případě spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii dosahoval jejich prodej na indonéském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým týmiž vyvážejícími výrobci do Unie reprezentativního objemu.
(29)
Dále Komise prověřovala, zda lze v případě každého vyvážejícího výrobce považovat prodej na domácím trhu za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto šetření probíhalo tak, že bylo stanoveno, jaký podíl má u jednotlivých typů výrobků během období šetření ziskový prodej na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
Běžná hodnota vychází z reálné ceny jednotlivých typů výrobků na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je či není ziskový, pakliže:
1)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu a
2)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku byla rovna jednotkovým výrobním nákladům nebo je přesahovala.
(31)
V tomto případě byl prodej u všech vyvážejících výrobců na domácím trhu ziskový a vážená průměrná prodejní cena byla u všech typů výrobků vyšší než výrobní náklady. U všech spolupracujících vyvážejících výrobců byla proto běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření.
3.2. Vývozní cena
(32)
Spolupracující vyvážející výrobci vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím s nimi spojených společností sídlících v Unii nebo za jejími hranicemi.
(33)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie přímo nezávislým odběratelům, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(34)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím s nimi spojených společností, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byly dovezené výrobky v Unii poprvé znovu prodány nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy o dosažený zisk (viz 35. bod odůvodnění) a o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů
(35)
V této souvislosti nebylo možné použít ziskové rozpětí dosažené společnostmi ve spojení, protože nebylo považováno za spolehlivé. Jeden dovozce, který není ve spojení, spolupracoval, ale informace o jeho ziskovosti byly důvěrné a nebylo možné je zpřístupnit jiným třetím stranám. Z tohoto důvodu a rovněž z důvodu nedostatku dalších informací bylo pro účely stanovení vývozních cen použito ziskové rozpětí 5 %. Toto rozpětí se jevilo jako přiměřené, jelikož bylo použito také v předchozím řízení, které se týkalo jiné chemikálie vyráběné podobným odvětvím (6).
(36)
Dva spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že vývozní ceny, za něž svůj výrobek prodávali svým prvním odběratelům, kteří jsou s nimi ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které vyvážející výrobce z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli, který je s ním ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny. Argumentovali tím, že výše cen, za které své výrobky prodávají prvnímu odběrateli, který je s nimi ve spojení, a výše cen pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, je stejná.
(37)
Šetření dospělo k závěru, že navzdory podobnosti těchto cenových hladin nedosahovaly transferové ceny mezi spojenými společnostmi výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala vytvářet v Unii dostatečný zisk. Nelze rovněž vyloučit, že mezi společnostmi, které jsou spolu ve spojení, nevznikaly určité náklady a že nedocházelo ke vzájemné kompenzaci prostřednictvím jiných produktů. Na základě toho byl učiněn závěr, že ve srovnání s prodejem nezávislým odběratelům neodrážejí vnitřní transferové ceny příslušnou tržní hodnotu dotčeného výrobku.
(38)
Transferové ceny mezi společnostmi, které jsou ve spojení, proto nelze považovat za ceny odpovídající běžným tržním podmínkám, a příslušná tvrzení byla proto odmítnuta. Vývozní ceny výrobců vyvážejících prostřednictvím stran, které jsou s nimi ve spojení, byly proto stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 34. a 35. bodě odůvodnění.
3.3. Srovnání
(39)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(40)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(41)
Byly provedeny úpravy s ohledem na dovozní poplatky, rabaty, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, provizemi a bankovními poplatky ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(42)
Jeden vyvážející výrobce vyvážel glutamát sodný prostřednictvím obchodní společnosti sídlící mimo Unii, která s ním byla ve spojení a která tento výrobek prodávala v Unii dalšímu spojenému dovozci, který jej následně prodával odběratelům v Unii, kteří nebyli ve spojení. V případě tohoto prodeje byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení provedena úprava zohledňující přirážku obchodníka sídlícího mimo Unii.
(43)
Jeden vyvážející výrobce požadoval, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na pobídky a propagační náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Šetření nicméně dospělo k závěru, že tyto náklady nebyly přímo spojeny s příslušnými transakcemi provedenými v rámci domácího prodeje, a nebylo tudíž možné prokázat, že tyto náklady mají vliv na srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(44)
Dva vyvážející výrobci požadovali, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na přepravní náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení. Do výpočtu domácích přepravních nákladů byly zahrnuty náklady spojené s přesunem zboží z výrobního zařízení do skladu. Tyto náklady byly nicméně vyhodnoceny jako vnitřní logistické náklady, a nebyly tudíž považovány za způsobilé pro úpravu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení.
(45)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty čistoty (≥ 99 %), které stanoví směrnice Komise 2008/84/ES (7). Tato zúčastněná strana tvrdila, že těmto požadavkům musí vyhovovat glutamát sodný vyvážený do Unie, ale že na výrobek prodávaný na domácím trhu v Indonésii se žádné takové požadavky nevztahují. Proto by mohla být odůvodněná úprava běžné hodnoty s ohledem na rozdílné fyzické a chemické vlastnosti podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(46)
Dotčená zúčastněná strana své tvrzení nicméně nekvantifikovala, protože neposkytla rozumný odhad tržní hodnoty údajného rozdílu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané na domácím trhu v Indonésii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava tudíž nebyla odůvodněná a tvrzení muselo být zamítnuto.
3.4. Dumpingové rozpětí
(47)
U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(48)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Je třeba poznamenat, že jeden známý vyvážející výrobce v šetření nespolupracoval, jak již bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Úroveň spolupráce se proto považovala za nízkou. V souladu s čl. 18 odst. 6 se Komise rozhodla stanovit výši zbytkového dumpingového rozpětí tak, aby odpovídalo nejvyššímu dumpingovému rozpětí u reprezentativních objemů vývozu jednoho z plně spolupracujících a prověřených vyvážejících výrobců, s tím, že bude rovněž na základě váženého průměru zohledňovat dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který byl ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(49)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí (v %)
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
PT. Miwon Indonésie
13,3
Všechny ostatní společnosti
28,4
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(50)
Během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(51)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2. Spotřeba v Unii
(52)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na unijním trhu, připočítala k objemu dovozu z Indonésie a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(53)
Byla vznesena námitka, že spolupracující unijní výrobce by měl být z výrobního odvětví Unie vyřazen, protože je ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii a že šetření by mělo být ukončeno. V tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí plně spolupracoval během šetření a byl podroben dokonalé prověrce. Navíc to, že indonéský vyvážející výrobce nespolupracoval, nemělo žádný vliv na spolehlivost údajů od výrobce v Unii. Tuto námitku bylo proto nutno odmítnout.
(54)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba glutamátu sodného v Unii (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(55)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období šetření se opět mírně zvýšila. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, k němuž došlo ve výrobním odvětví Unie na unijním trhu v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 68. bod odůvodnění). Objem dovozu zůstal v obou letech na podobné úrovni. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 57. bod odůvodnění).
4.3. Dovoz z dotčené země
4.3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(56)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným v 52. bodě odůvodnění.
(57)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem dovozu z Indonésie (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(58)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(59)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
4.3.2. Ceny výrobku dováženého z dotčené země a cenové podbízení
(60)
Ceny dováženého výrobku stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník.
(61)
Průměrná cena dováženého výrobku z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Ceny dováženého výrobku (EUR/tuna)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Indonésie
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(62)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila, ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období šetření. Průměrné ceny glutamátu sodného dováženého z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 6 %.
(63)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indonéských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.
(64)
Jak bylo zmíněno výše ve 46. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty stupně čistoty, které vyžadují právní předpisy Unie. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na výrobky dovážené z Indonésie a používané mimo potravinářské odvětví se žádné takové požadavky nevztahují, a že by tak proto v případě jejich srovnání s výrobkem prodávaným na trhu Unie mohla být odůvodněna úprava s ohledem na chemické či fyzické vlastnosti. Dotčený vyvážející výrobce své tvrzení však nekvantifikoval. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava proto nebyla odůvodněná a tvrzení bylo zamítnuto.
(65)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že u výrobků dovážených z Indonésie by měl být při výpočtu cenového podbízení zohledněn účinek kolísání měnových kurzů. Je pravda, že pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení. V tomto případě byly porovnávány dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Pro vytvoření srovnatelného základu však byly vývozní ceny použité k výpočtu újmy převedeny na eura. Proto použití směnných kurzů v tomto případě pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(66)
Cenové srovnání bylo provedeno podle druhu obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobního odvětví Unie v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indonésie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 0 % až 5 %.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(68)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(69)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období šetření byla odstávka kvůli údržbě ve snaze zmenšit velký objem zásob prodloužena. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(71)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo způsobem odpovídajícím objemu výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 % v souladu s poklesem objemu výroby.
4.4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat.
(73)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval.
4.4.4. Růst
(74)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
4.4.5. Zaměstnanost a produktivita
(75)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(76)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(77)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 4 v 68. bodě odůvodnění.
4.4.6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Všechna dumpingová rozpětí jsou značně nad bezvýznamnou hodnotou de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země.
(79)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového a újmu působícího dovozu téhož výrobku pocházejícího z Číny. Tato opatření jsou v současnosti předmětem souběžně probíhajícího přezkumného šetření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění.
4.4.7. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(80)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(81)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví v Unii pro unijní odběratele, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím šetření.
(82)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a nákladů práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingových dovozů z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
4.4.8. Náklady práce
(83)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce lze vysvětlit hlavně snahou výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
4.4.9. Zásoby
(85)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(86)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na unijním trhu však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(87)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingových dovozů z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
4.4.10. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
(88)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V letech FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od roku FR2012/2013 se ziskovost dostala do záporných hodnot. V období šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéských dovozů, které byly na unijní trh uváděny za dumpingové ceny a neumožňovaly výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům.
(90)
Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období šetření se tento trend ještě vyhrotil. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(91)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(92)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo negativní tendenci ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(93)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
4.4.11. Závěr o újmě
(94)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy jevily nepříznivou tendenci. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(95)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(97)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Jedná se o tyto činitele:
a)
účinky dovozu z Číny;
b)
dovoz z jiných třetích zemí;
c)
vývoj spotřeby v Unii;
d)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie;
e)
neefektivita výrobního odvětví Unie;
f)
finanční krize;
g)
investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti.
h)
ceny surovin a další náklady.
5.1. Účinek dumpingového dovozu
(98)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenovou hladinu dováženého výrobku, který byl předmětem šetření, a míru, do jaké tyto činitele přispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(99)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se objem levného dováženého dumpingového zboží z Indonésie zvýšil o 182 %, následkem čehož se během téhož období zvýšil podíl na trhu přibližně o 187 %. Současně s tím klesl výrobnímu odvětví Unie objem prodeje o 17 % a podíl na trhu o 15 %. O 71 % také poklesl podíl, který na trhu zaujímal celkový dovoz z jiných třetích zemí.
(100)
Ceny zboží dováženého z Indonésie se zároveň snížily o 8 %. Zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit. To vedlo k významnému snížení ziskovosti a počínaje FR2012/2013 ke ztrátovosti, která se v období šetření ještě prohloubila.
(101)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie nastal zároveň s podstatným zvýšením objemu zboží dováženého za dumpingové ceny z Indonésie, a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má indonéský dovoz rozhodující úlohu.
5.2. Účinky dalších faktorů
5.2.1. Účinky dovozu z Číny
(102)
Na čínský dovoz je v současnosti uvaleno antidumpingové clo. Objem dovozu stoupl o 65 % a odpovídajícím způsobem se v posuzovaném období zvýšil o 68 % i podíl na trhu. V posuzovaném období se nicméně jak objem dovozu, tak podíl na trhu pohyboval na nízké úrovni. Ceny zboží dováženého z Číny se během posuzovaného období výrazně snížily, a sice o 20 %. Vzhledem k tomu, že bylo zavedeno antidumpingové clo, nepředstavovaly ceny zboží dováženého z Číny cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(103)
Za těchto podmínek se nelze domnívat, že by zboží dovážené z Číny přispívalo k podstatné újmě, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie.
Tabulka 11
Dovoz z Číny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Průměrná cena (EUR/tuna) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
5.2.2. Dovoz z jiných třetích zemí
(104)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země.
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Jiné třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(105)
Objem dovozu z jiných třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se pak také odpovídajícím způsobem - o 71 % - zmenšil podíl na trhu. V období šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(106)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(107)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 13. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
Tabulka 13
Celkový objem dovozu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Celkový objem dovozu
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indonésie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.3. Vývoj spotřeby v Unii
(109)
Spotřeba v Unii vykazovala během posuzovaného období pouze mírný 2 % pokles, který nemůže vysvětlovat 17 % snížení objemu prodeje na straně výrobního odvětví Unie a 15 % snížení jeho podílu na trhu. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj spotřeby nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(110)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 14
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index objemu vývozu
100
249
234
222
Index průměrné jednotkové ceny
100
107
101
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(111)
Objem vývozu, který vykazovalo výrobní odvětví Unie, se ve FR2011/2012 zvýšil a v následujících letech až do období šetření mírně klesal. Během posuzovaného období se téměř zdvojnásobil. Současně došlo k mírnému poklesu vývozních cen (o 5 %). Zvýšení vývozního prodeje částečně vyrovnávalo pokles objemu prodeje a menší podíl na trhu v Unii. Kdyby se vývozní odbyt zvýšil, pak by ztráta na úsporách z rozsahu výroby a dopad na jednotkové náklady výroby výrobního odvětví Unie byly za situace, která se vyznačovala silnými cenovými tlaky ze strany dumpingového dovozu, ještě větší a vedly by k ještě větším finančním ztrátám. Výkonnost výrobního odvětví Unie proto nemohla mít nepříznivé dopady na situaci, v níž tomuto odvětví vznikala újma.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles prodeje, který výrobní odvětví Unie zaznamenalo na unijním trhu, je důsledkem toho, že glutamát sodný vyváží a prodává nedávno získané potravinářské společnosti v Turecku, s níž je ve spojení. Toto tvrzení nebylo doloženo. Šetřením se navíc ukázalo, že zmíněnou potravinářskou společnost získalo výrobní odvětví Unie až po období šetření. V posuzovaném období nemohla mít tato akvizice na situaci výrobního odvětví Unie žádný vliv. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že prodej glutamátu sodného společnosti v Turecku, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.5. Údajná neefektivita výrobního odvětví Unie
(113)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je neefektivita výrobního procesu ve výrobním odvětví Unie. Tato zúčastněná strana nicméně neuvedla žádný konkrétní případ takové neefektivity a její tvrzení tak zůstalo nepodložené. Ani na základě šetření nevyšla najevo žádná případná neefektivita výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že údajná neefektivita výrobního odvětví Unie nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.6. Finanční krize
(114)
Jedna strana tvrdila, že zdrojem podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je finanční krize. Unijní trh s glutamátem sodným však nevykazoval žádné kolísání a celosvětovou finanční krizí byl zasažen pouze okrajově. Pokud by tomu tak nebylo a pokud by příčinou ztrát výrobního odvětví Unie byla skutečně celosvětová finanční krize, muselo by totéž platit i pro všechny ostatní účastníky hospodářské soutěže na trhu s glutamátem sodným. Jak ale patrno, indonéští výrobci glutamátu sodného byli schopni objem svého prodeje na unijním trhu navzdory celosvětové finanční krizi zvýšit. K předpokladu, že výrobní odvětví Unie bylo celosvětovou finanční krizí zasaženo citelněji než jeho asijští konkurenti, není proto žádný důvod. Tento argument je proto nutné zamítnout. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že účinky finanční krize nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.7. Investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti
(115)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vysoké investice, které bylo nutné provést kvůli plnění bezpečnostních předpisů platných v EU.
(116)
Šetřením se nicméně ukázalo, že investice související s bezpečnostními požadavky EU se po celé posuzované období pohybovaly na nízké úrovni ve srovnání s jinými investicemi realizovanými v posuzovaném období. Značnou část investic ve výrobním odvětví Unie tvořily investice do preventivní údržby. K výraznějšímu zvýšení investic došlo mezi FR2010/2011 a FR2011/2012. Toto zvýšení je vysvětleno skutečností, že výrobní odvětví Unie, které se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového dovozu z Číny, muselo své investice do preventivní údržby odložit na období, kdy nebude ve ztrátě. Jakmile se začaly projevovat účinky cel uvalených na čínský dovoz, bylo výrobní odvětví Unie opět schopno realizovat zisky a mohlo se vrátit k obvyklé výši investic. V následujících obdobích zůstaly investice na podobné výši a nadále zahrnovaly hlavně údržbu. Nebyly uskutečněny žádné investice za účelem zvyšování kapacity, která se během posuzovaného období nezměnila. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že investice výrobního odvětví Unie nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.8. Ceny surovin a další náklady
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je výrazné zvýšení cen hlavních surovin, zejména průmyslového cukru, amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové.
Průmyslový cukr
(118)
Průmyslový cukr je pro výrobní odvětví Unie jedním z hlavních nákladových činitelů v rámci jeho celkových výrobních nákladů. Jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, jednotkové výrobní náklady se ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období fakticky zvýšily, a to včetně ceny průmyslového cukru. Podle veřejně dostupných statistických údajů (9) se v Unii průměrná cena průmyslového cukru i přes své mírné zvýšení v období od FR2010/2011 do poloviny roku 2012 držela pod úrovní ceny na světovém trhu. Následně cena průmyslového cukru v Unii i cena průmyslového cukru na světovém trhu klesla a ustálila se na podobné výši. Argument, podle něhož bylo příčinou újmy zvýšení ceny cukru, je tudíž nepodložený a musí být zamítnut.
Chemické látky
(119)
Náklady na amoniak, sodný louh a kyselinu sírovou se výrobnímu odvětví Unie během posuzovaného období zvyšovaly tak, jak rostly ceny tohoto zboží na mezinárodním trhu. Tento cenový nárůst se tudíž neomezoval jen na výrobní odvětví Unie, ale zasáhl i hospodářské subjekty ve třetích zemích. Na základě těchto skutečností se nelze domnívat, že by zvýšení cen amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové bylo samo o sobě příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
Další
(120)
Další zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vyšší ceny energie, vyšší náklady práce a vyšší náklady na balení. Šetřením se sice ukázalo, že tyto náklady se během posuzovaného období (viz 81. a 83. bod odůvodnění) skutečně zvýšily, Komise však dospěla k názoru, že dotčené výrobní odvětví Unie nemohlo toto zvýšení nákladů promítnout, a to ani částečně, do své prodejní ceny, protože bylo vystaveno cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu. Zvýšení nákladů u těchto činitelů proto nelze samo o sobě považovat za příčinu podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3. Závěr k příčině újmy
(121)
Z výše předložené analýzy je zřejmé, že mezi FR2010/2011 a obdobím šetření došlo k podstatnému zvýšení objemu dumpingového dovozu zboží pocházejícího z Indonésie a jeho podílu na trhu a během posuzovaného období též ke snížení vývozních cen.
(122)
Toto zvýšení podílu levného dovozu z Indonésie na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, což spolu s tlakem na snižování cen vedlo ke značným ztrátám výrobního odvětví Unie.
(123)
Na druhé straně bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčené země a že ostatní činitele tuto příčinnou souvislost nenarušují.
(125)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinky dovozu z Číny a dalších třetích zemí, vývoje spotřeby, vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jeho údajné neefektivity, finanční krize, investic a právních požadavků EU týkajících se bezpečnosti, cen surovin a dalších nákladů na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžná poznámka
(126)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Při zjišťování zájmu Unie vycházela z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, obchodních společností, dovozců, uživatelů a dodavatelů surovin.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z Indonésie. Téměř všechny ukazatelé újmy svědčily o nepříznivých tendencích, zejména o tom, že se během posuzovaného období zhoršil objem výroby, objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost. Tato klesající tendence byla zjištěna i na základě dalších ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je peněžní tok a návratnost investic. V témže období se zvýšil objem zásob.
(128)
Očekává se, že poté, co budou přijata příslušná opatření, dojde ke zvýšení dovozních cen a výrobní odvětví Unie tak přestane být pod finančními tlaky, které v současnosti vytváří dumpingový dovoz. Výrobní odvětví Unie by tak mělo být schopno zvýšit své ceny natolik, aby se do nich promítly vyšší náklady, a postupně dosáhnout ziskovosti. Tento vývoj by měl mít rovněž příznivý dopad na objem výroby a prodeje. Pokud by tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že stav výrobního odvětví Unie by se dále zhoršoval. Vzhledem k tomu, že cenové tlaky, které vytváří dumpingový dovoz, neustanou a výrobní odvětví Unie bude nuceno k tomu, aby v Unii přistoupilo na nízké ceny, je velmi pravděpodobné, že objem prodeje a podíl na trhu se bude dále zmenšovat. V rámci takového scénáře bude mít výrobní odvětví Unie i nadále výrazné ztráty. Nelze vyloučit, že v důsledku klesajícího objemu prodeje a výroby a vysokým ztrátám bude výrobní odvětví Unie ve střednědobém výhledu nuceno výrobu zcela ukončit, což by pro Unii znamenalo ztrátu pracovních míst. Unie by se tím zároveň stala závislou na dovozu ze třetích zemí.
(129)
V této fázi byl proto učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3. Zájem dovozců a obchodních společností
(130)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Tři dovozci, kteří nebyli ve spojení, byli zařazeni do vzorku a obdrželi dotazník, na který odpověděl pouze jeden. V této společnosti proběhla prověrka na místě.
(131)
Dovoz glutamátu sodného z Indonésie představoval méně než 15 % obratu dovozce. Komise dospěla k názoru, že i když činnost této společnosti spojená s dovozem glutamátu sodného může být uvalením cla nepříznivě ovlivněna, celkově bude i nadále zisková.
(132)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům na unijním trhu i mimo něj. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, vedle toho ale i od dovozců glutamátu sodného z Indonésie a jiných třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Na základě toho lze soudit, že dopady antidumpingových opatření na její situaci by byly zanedbatelné.
6.4. Zájem uživatelů
(133)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(134)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
Odvětví produkce potravin a nápojů
(135)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(136)
Dvě spolupracující společnosti kupovaly glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie a z Indonésie dovážely jen velmi malé nebo nulové množství této látky. V případě těchto dvou společností představovala činnost týkající se výrobků obsahujících glutamát sodný přibližně jednu třetinu jejich celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období šetření byly tyto společnosti ziskové. S ohledem na tato zjištění je pravděpodobné, že navržená opatření proti Indonésii budou mít na tyto společnosti omezený dopad.
(137)
Ostatní dvě společnosti nakupovaly velké množství glutamátu sodného z Indonésie, ale jejich činnost v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s jejich celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období šetření ziskové. Je proto nepravděpodobné, že by na tyto společnosti mělo nějaké opatření proti glutamátu sodnému z Indonésie významný dopad.
Nepotravinářské odvětví
(138)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období šetření nakupovala tato společnost glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, dovážela ho však také z Indonésie a v menší míře z Koreje. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(139)
Na základě těchto skutečností bylo možné usuzovat, že jakkoli nelze vyloučit, že zavedení opatření proti Indonésii by na tuto společnost mohlo mít nepříznivé účinky, tak vzhledem k dostupnosti jiných zdrojů dodávek a skutečnosti, že činnost, při níž používá glutamát sodný, je zisková, by byl možný dopad těchto opatření na tuto společnost omezený.
(140)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (10), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množstvím právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky.
(141)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na unijním trhu. Indonéský dovoz by tak měl i nadále zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(142)
Ze zjištění tohoto šetření každopádně vyplývá, že i kdyby měla být veškerá poptávka uvedené společnosti po glutamátu sodném saturována dovozem z Indonésie, činnost této společnosti, při níž glutamát sodný používá, by byla i nadále zisková. V nejhorším scénáři se přitom nepočítá s možností, že celní náklady by mohly být přinejmenším zčásti přeneseny na konečné odběratele.
6.5. Zájem dodavatelů
(143)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Nepřijetí opatření by tudíž nemělo na situaci těchto dodavatelů žádný vliv.
6.6. Jiné argumenty
(144)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie má na unijním trhu dominantní postavení, a tvrdilo, že budou-li na indonéský dovoz uplatněna antidumpingová opatření, posílí se tím jeho postavení, což podle nich není v zájmu Unie.
(145)
Šetření jasně prokázalo, že uvedený jediný unijní výrobce není schopen udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(146)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že k indonéskému dovozu není jiná alternativa, protože ceny dovozu z jiných třetích zemí jsou příliš vysoké.
(147)
Je třeba připomenout, že ve FR2010/2011 měl dovoz z jiných třetích zemí na trhu významný podíl. Také dovoz ze třetích zemí byl pod cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu z Indonésie a utrpěl významné ztráty, co se týče objemu prodeje i podílu na trhu, ve prospěch indonéského dovozu. Uvalení cla na dovoz glutamátu sodného z Indonésie by mělo umožnit jiným třetím zemím, jako je Brazílie, Korea a Vietnam, aby svůj ztracený podíl na unijním trhu znovu získaly. Z hlediska cen by účelem antidumpingových opatření mělo být to, aby v Unii byly nastoleny rovné podmínky hospodářské soutěže, které by umožňovaly dovážet do Unie zboží za spravedlivé ceny. Z šetření vyplynulo, že uvalení cel by nemělo mít významný dopad na situaci navazujícího výrobního odvětví. Tvrzení, že neexistují alternativní zdroje dodávek, bylo proto odmítnuto.
6.7. Závěry týkající se zájmu Unie
(148)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by opravňovaly k vyvození závěru, že uvalení prozatímních opatření na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie není v této fázi šetření v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň odstranění újmy (rozpětí újmy)
(150)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(151)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Jelikož Komise zjistila, že účinek dumpingového dovozu nastal až ve třetím roce posuzovaného období, bylo ziskové rozpětí stanoveno odkazem na první dva roky posuzovaného období, kdy k dumpingovému dovozu nedocházelo. Komise považovala za správné použít vážené průměrné tiskové rozpětí, jak bylo stanoveno v 89. bodě odůvodnění. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na 5 % až 15 %. Přesnější hodnotu ziskového rozpětí nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti. Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům, které toto výrobní odvětví Unie vykazovalo během období šetření, přidala ziskové rozpětí vypočítané výše uvedeným způsobem. Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobním odvětvím Unie, která mu nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Rozpětí újmy vypočítaná s použitím 5 % a 15 % zisku jsou uvedena v tabulce č. 154. bodě odůvodnění.
(152)
Jak bylo uvedeno výše v 64. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný dovážený do Unie a glutamát sodný vyráběný výrobním odvětvím Unie a jím prodávaný na trhu Unie mohou mít odlišný stupeň čistoty, a že by proto měla být provedena odpovídající úprava. Z důvodů uvedených ve stejném bodě odůvodnění nebyla oprávněna žádná úprava a toto tvrzení muselo být zamítnuto.
7.2. Prozatímní opatření
(153)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(154)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
(v %)
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Indonésie
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
[24,6 - 39,8]
7,0
Indonésie
PT. Miwon Indonésie
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Indonésie
Všechny ostatní společnosti
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(155)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(156)
Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně informací o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, o domácím prodeji a prodeji na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti.
(157)
Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi těmito celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování jednotlivých antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí vyhovovat požadavkům stanoveným v příloze. Na zboží, které bude dovezeno bez této faktury, bude uvaleno antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(158)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti se nebude vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
159)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
160)
Zjištění týkající se uvalení cel, která byla v souvislosti s tímto nařízením učiněna, jsou prozatímní a pro účely případných konečných zjištění je bude možná nutné přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného, v současnosti vedeného pod kódem KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Indonésie.
2) Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
B961
PT. Miwon Indonésie
13,3
B962
Všechny ostatní společnosti
28,4
B999
3) Jednotlivé celní sazby pro konkrétní společnosti uvedené v odstavci 2 lze použít pod podmínkou, že celním orgánům členských států bude předložena platná obchodní faktura, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze I. Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
4) Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
2) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. srpna 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 904/2014 AL COMISIEI
din 20 august 2014
de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 7,
după consultarea statelor membre,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 29 noiembrie 2013, Comisia Europeană („Comisia”) a inițiat o anchetă antidumping privind importurile în Uniune de glutamat monosodic originar din Indonezia („țara în cauză”). Comisia a publicat avizul de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) („avizul de deschidere”).
(2)
La aceeași dată, Comisia a anunțat inițierea unei reexaminări, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 („regulamentul de bază”), a măsurilor antidumping definitive în vigoare care urmează să expire privind importurile de glutamat monosodic originar din Republica Populară Chineză („China”), prin intermediul unui aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3).
(3)
Comisia a inițiat ancheta în urma unei plângeri depuse la 16 octombrie 2013 de către Ajinomoto Foods Europe SAS („reclamantul”), unicul producător de glutamat monosodic din Uniune, reprezentând astfel 100 % din producția totală de glutamat monosodic din Uniune. Plângerea a conținut elemente de probă prima facie privind dumpingul și prejudiciile materiale importante rezultând din acesta, elemente care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.
1.2. Părțile interesate
(4)
Prin intermediul avizului de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a transmis o informare oficială reclamantului, producătorilor-exportatori cunoscuți și autorităților indoneziene, importatorilor cunoscuți, furnizorilor, utilizatorilor și operatorilor comerciali recunoscuți pentru preocuparea acestora legată de inițierea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.
(5)
Părților interesate le-a fost oferită posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la inițierea anchetei și de a solicita o audiere cu Comisia și/sau consilierul-auditor pentru Direcția Generală („DG”) Comerț.
(6)
De asemenea, tuturor părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(a) Eșantionarea
(7)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din țara în cauză și de producători neafiliați implicați în anchetă și pentru a finaliza ancheta în termenele statutare, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a decis să limiteze la un număr rezonabil producătorii-exportatori și importatorii neafiliați care vor fi supuși anchetei prin selectarea unui eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază (acest proces este denumit și „eșantionare”).
1. Eșantionarea importatorilor neafiliați
(8)
Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în cazul în care aceasta este necesară, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor importatorilor neafiliați să se declare și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.
(9)
Paisprezece importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune și a localizării lor geografice în Uniune, un eșantion care cuprinde trei importatori. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți importatorii cunoscuți în cauză au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului. Nu au fost formulate observații.
(10)
Ulterior, numai una dintre celei trei societăți selectate în eșantion a cooperat prin transmiterea unui răspuns la chestionar.
2. Eșantionarea producătorilor-exportatori din Indonezia
(11)
Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în cazul în care aceasta este necesară, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Indonezia să se declare Comisiei și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.
(12)
Patru producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul scăzut de producători-exportatori, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară.
(b) Răspunsurile la chestionar și cooperarea
(13)
Comisia a trimis chestionare unicului producător din Uniune, celor patru producători-exportatori incluși în eșantion, celor trei importatori neafiliați incluși în eșantion și unui număr de treizeci și trei de utilizatori din Uniune.
(14)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea unicului producător din Uniune, din partea unuia dintre cei trei importatori neafiliați incluși în eșantion, din partea unui operator comercial, din partea a trei dintre cei patru producători-exportatori cunoscuți, precum și din partea a cinci utilizatori.
(15)
Ancheta a evidențiat existența unei legături între producătorul-exportator necooperant inclus în eșantion și un alt producător-exportator inclus în eșantion care a cooperat prin transmiterea unui răspuns la chestionar.
(16)
Producătorul-exportator cooperant menționat în considerentul 15 a afirmat că nu ar trebui considerat ca având o legătură cu producătorul-exportator necooperant deoarece niciuna dintre societăți nu a avut vreo influență asupra procesului decizional al celeilalte societăți. În plus, producătorul-exportator cooperant a afirmat că nu l-a putut constrânge pe producătorul-exportator necooperant să răspundă la chestionar. Ancheta a constatat că ambele societăți erau deținute de aceleași părți interesate. Prin urmare, societățile respective au fost considerate ca având o legătură în sensul articolului 143 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (4) privind punerea în aplicare a Codului vamal comunitar („Codul vamal”).
(17)
Un al treilea producător-exportator cooperant a afirmat că în Indonezia mai există un producător al produsului în cauză care a făcut parte din grupul menționat în considerentul 16, dar care nu s-a declarat. Deși acest producător există în realitate, în cursul anchetei nu s-a descoperit nicio dovadă bazată pe date Eurostat și pe alte surse disponibile care să ateste că acest producător a efectuat exporturi în Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, acestei societăți nu i s-a solicitat să se declare sau să furnizeze informațiile prevăzute în chestionarele destinate producătorilor-exportatori. Mai mult, astfel cum se descrie în considerentul 48, pentru toți producătorii necooperanți din țara în cauză a fost stabilită o taxă reziduală. Această taxă reziduală se bazează pe articolul 18 din regulamentul de bază și este aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”.
(c) Vizitele de verificare
(18)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii.
(19)
Vizitele de verificare prevăzute la articolul 16 din regulamentul de bază au fost efectuate la sediul următoarelor societăți:
Producători din Uniune
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Franța
Importatori
-
Falken Trade, Olsztyn, Polonia
Utilizatori
-
AkzoNobel, Amersfoort, Țările de Jos
-
Unilever, Rotterdam, Țările de Jos
Producători-exportatori din Indonezia
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonezia
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonezia
Importatori afiliați din Uniune
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Germania
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Țările de Jos
Operator comercial afiliat din Hong Kong
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Perioada de anchetă și perioada luată în considerare
(20)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul rezultat din acesta a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada luată în considerare”) (5).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(21)
Produsul în cauză este glutamatul monosodic („MSG”) originar din Indonezia, care în prezent se încadrează la codul NC ex 2922 42 00 („produsul în cauză”). MSG este un aditiv alimentar și este utilizat în special ca amplificator de aromă pentru supe, ciorbe, pește și preparate din carne, amestecuri de condimente și alimente gata preparate și este produs sub formă de cristale albe, inodore, de diferite dimensiuni. MSG este utilizat, de asemenea, în industria chimică pentru aplicații nealimentare, precum detergenții.
(22)
Acesta este obținut în special prin fermentarea a diferite surse de zahăr (amidon de porumb, amidon de tapioca, sirop de zahăr, melasă din trestie de zahăr și melasă din sfeclă de zahăr).
2.2. Produsul similar
(23)
Ancheta a evidențiat faptul că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din Indonezia, precum și produsul realizat și vândut pe piața din Uniune de către industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și sunt destinate acelorași utilizări de bază.
(24)
O parte interesată a afirmat că exista o diferență semnificativă, din punctul de vedere al calității, între MSG produs în Indonezia și MSG produs în Uniune. S-a afirmat că, din cauza acestei diferențe în materie de calitate, MSG produs și vândut de industria din Uniune pe piața din Uniune și MSG importat din Indonezia nu suntechivalente și, prin urmare, nu trebuie să fie considerate ca fiind produse similare. Această afirmație a rămas nefondată și a fost în contradicție cu constatările anchetei, care nu au evidențiat nicio diferență în materie de calitate între MSG produs în Indonezia și MSG produs în Uniune. De fapt, mai mulți utilizatori au cumpărat MSG produs atât de industria din Uniune, cât și de cea din Indonezia și l-au utilizat pentru aceleași aplicații sau pentru aplicații similare. În consecință, această afirmație a fost respinsă.
(25)
Pe baza celor de mai sus, produsul în cauză, produsul realizat și vândut pe piața internă din Indonezia și produsul realizat și vândut în Uniune de industria din Uniune sunt considerate, prin urmare, în această etapă, drept produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
3.1. Valoarea normală
(26)
Comisia a verificat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă pentru fiecare producător-exportator cooperant a fost reprezentativă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă sunt considerate reprezentative dacă volumul total al vânzărilor produsului similar pe piața internă către clienții independenți de pe piața internă al fiecărui producător-exportator reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Pe această bază, s-a constatat că vânzările totale de produs similar ale fiecărui producător-exportator cooperant pe piața internă au fost reprezentative.
(27)
Comisia a identificat apoi tipurile de produs vândut pe piața internă care au fost identice sau comparabile cu tipurile de produs vândut la export către Uniune.
(28)
Ulterior, Comisia a verificat dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator cooperant pe propria piață internă, pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările unui tip de produs pe piața internă sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor respectivului tip de produs pe piața internă către clienți independenți pe parcursul perioadei de anchetă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil. Comisia a stabilit că vânzările producătorilor-exportatori cooperanți din Indonezia au constituit cantități reprezentative pentru piața indoneziană în raport cu produsul în cauză exportat către Uniune de către aceiași producători-exportatori.
(29)
Comisia a verificat apoi dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat prin stabilirea, pentru fiecare tip de produs, a proporției vânzărilor rentabile către clienți independenți de pe piața internă, pe parcursul perioadei de anchetă.
(30)
Valoarea normală se bazează pe prețul real pe piața internă pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă vânzările respective sunt sau nu sunt rentabile, dacă:
1.
volumul de vânzări ale tipului de produs, vândut la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și
2.
prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv a fost mai mare sau egal cu costul de producție unitar.
(31)
În acest caz, vânzările pe piața internă ale tuturor producătorilor-exportatori au fost rentabile, iar prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mare decât costul de producție al tuturor tipurilor de produs. În consecință, pentru toți producătorii-exportatori cooperanți, valoarea normală a fost calculată ca medie ponderată a prețurilor aferente tuturor vânzărilor pe piața internă pe parcursul perioadei de anchetă.
3.2. Prețul de export
(32)
Producătorii-exportatori cooperanți au exportat către Uniune, fie direct clienților independenți, fie prin intermediul unor societăți afiliate situate în Uniune și în afara acesteia.
(33)
Acolo unde producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză direct clienților independenți din Uniune, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(34)
Acolo unde producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză către Uniune prin intermediul unor societăți afiliate, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului cu care produsul importat a fost revândut pentru prima oară clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest caz, au fost operate ajustări pentru profiturile realizate (a se vedea considerentul 35) și pentru toate costurile declarate între import și revânzare, inclusiv costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale.
(35)
În acest sens, marja de profit realizată de societățile afiliate nu a putut fi utilizată, deoarece a fost considerată nefiabilă. Un importator neafiliat a cooperat, însă informațiile privind rentabilitatea acestuia au fost confidențiale și nu au putut fi divulgate altor părți terțe. Prin urmare și în absența oricărei alte informații, o marjă de profit de 5 % a fost utilizată pentru determinarea prețului de export. Această marjă a fost considerate rezonabilă, întrucât a mai fost utilizată în cadrul unei proceduri anterioare cu privire la un alt produs chimic fabricat de o industrie similară (6).
(36)
Cei doi producători-exportatori cooperanți au afirmat că prețurile de export pentru primii lor clienți afiliați au fost determinate în mod independent și că stabilirea prețului de export ar trebui, prin urmare, să se bazeze pe prețul de vânzare aplicat de producătorul-exportator din Indonezia primului client afiliat, mai degrabă decât pe un preț de export construit. Aceștia au susținut faptul că prețurile lor de vânzare către primii clienți afiliați s-au situat la același nivel cu prețurile pentru clienții neafiliați din Uniune.
(37)
Ancheta a evidențiat că, în ciuda unor niveluri de preț similare, prețurile de transfer între societățile afiliate nu s-au situat la un nivel care să permită importatorilor afiliați să obțină un profit rezonabil în Uniune. De asemenea, nu poate fi exclus faptul că au apărut anumite costuri între societățile afiliate și faptul că a existat o compensație încrucișată prin intermediul altor produse. Pe această bază, s-a concluzionat că prețul de transfer intern nu a reflectat valoarea de piață corespunzătoare a produsului în cauză în momentul comparării cu vânzările către clienți independenți.
(38)
Prin urmare, prețul de transfer între societățile afiliate nu poate fi considerat stabilit în mod independent, iar afirmațiile respective au fost respinse. Prețurile de export practicate de ambii producătorii-exportatori prin intermediul părților afiliate au fost așadar construite în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, astfel cum a fost descris mai sus, în considerentele 34 și 35.
3.3. Comparația
(39)
Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți pe o bază franco fabrică.
(40)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(41)
Astfel, s-au operat ajustări în ceea ce privește impunerile la import, rabaturile, costurile de transport, de asigurare, de manipulare, de încărcare și auxiliare, de ambalare, de creditare, comisioanele și cheltuielile cu serviciile bancare, în toate cazurile în care s-a demonstrat că acestea afectează comparabilitatea prețurilor.
(42)
Un producător-exportator a exportat MSG prin intermediul unei societăți comerciale situate în afara Uniunii care ulterior a vândut produsul unui importator afiliat din Uniune care, la rândul său, a vândut produsul unor clienți neafiliați din Uniune. Pentru aceste vânzări, a fost operată o ajustare a marjei percepute de operatorul comercial în afara Uniunii, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază.
(43)
Un producător-exportator a solicitat o ajustare a valorii normale pentru stimulente și costuri promoționale în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, în urma anchetei s-a constatat că aceste costuri nu au fost direct legate de vânzările individuale pe piața internă și, prin urmare, nu s-a putut demonstra că comparabilitatea prețurilor a fost afectată de aceste costuri. Prin urmare, acest argument a fost respins.
(44)
Doi producători-exportatori au solicitat o ajustare a valorii normale pentru costurile aferente transportului de marfă în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază. Costurile transportului intern de marfă au fost calculate incluzând costurile suportate pentru deplasarea mărfurilor de la fabrică la depozit. Totuși, aceste costuri au fost considerate costuri interne cu logistica și, prin urmare, nu sunt eligibile pentru a fi considerate o ajustare a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază.
(45)
O parte interesată a declarat că MSG vândut în Uniune ca aditiv alimentar trebuie să respecte anumite praguri de puritate (≥ 99 %), astfel cum sunt definite în Directiva 2008/84/CE a Comisiei (7). Respectiva parte interesată a susținut faptul că, deși MSG exportat in Uniune trebuie să respecte aceste cerințe, în cazul produsului vândut pe piața internă din Indonezia nu au fost aplicabile astfel de cerințe. Prin urmare, operarea unei ajustări a valorii normale pe baza diferențelor dintre caracteristicile fizice și chimice ale produsului, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază ar putea fi justificată.
(46)
Totuși, partea interesată în cauză nu și-a cuantificat declarația, dat fiind că nu a furnizat nicio estimare rezonabilă a valorii de piață a diferenței invocate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază. În plus, pentru comparație, Comisia a putut lua în considerare toate diferențele posibile în ceea ce privește puritatea în definirea tipurilor de produs. Prin urmare, tipurile de produs cu același nivel de puritate sau cu niveluri de puritate similare cu cele ale tipurilor de produs exportate pe piața Uniunii, pe de o parte, și ale celor vândute pe piața internă din Indonezia, pe de altă parte, au fost comparate între ele. În consecință, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a trebuit să fie respins.
3.4. Marja de dumping
(47)
Pentru cei doi producători-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(48)
În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Indonezia, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Ar trebui remarcat faptul că un producător-exportator a ales în mod deliberat să nu coopereze în cadrul anchetei, astfel cum se menționează în considerentul 15 de mai sus. Prin urmare, nivelul de cooperare a fost considerat scăzut. În conformitate cu articolul 18 alineatul (6), Comisia a decis să stabilească marja de dumping reziduală la nivelul celei mai ridicate marje de dumping legate de volumele de export reprezentative ale unuia dintre producătorii-exportatori pe deplin cooperanți și verificați, ținând cont, de asemenea, pe o bază medie ponderată, de marja de dumping stabilită pentru producătorul-exportator cooperant care a avut o legătură cu un producător-exportator necooperant.
(49)
Pe această bază, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procentaj din prețul „CIF” (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping provizorie (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Toate celelalte societăți
28,4
4. PREJUDICIUL
4.1. Definirea industriei din Uniune și a producției Uniunii
(50)
Produsul similar a fost fabricat de un producător din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Acesta constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(51)
Întrucât industria din Uniune nu este constituită decât de un singur producător, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale, din motive de confidențialitate.
4.2. Consumul la nivelul Uniunii
(52)
Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii prin adăugarea vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune la importurile din Indonezia și din alte țări terțe, pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare.
(53)
S-a afirmat că producătorul cooperant din Uniune trebuie să fie exclus din industria din Uniune, deoarece a avut o legătură cu un producător-exportator necooperant din Indonezia, și că ancheta trebuie încheiată. Totuși, în acest caz nu este necesar ca producătorul cooperant să fie exclus din industria din Uniune, în pofida relației sale cu producătorul-exportator necooperant din Indonezia, întrucât acest unic producător din Uniune a cooperat pe deplin cu Comisia pe parcursul anchetei și a făcut obiectul unei verificări complete. În plus, lipsa cooperării din partea producătorului-exportator din Indonezia nu a avut niciun impact asupra fiabilității datelor colectate de la producătorul din Uniune. Prin urmare, argumentul ar trebui respins.
(54)
Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
Consumul de MSG la nivelul Uniunii (tone)
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Indice (exercițiul financiar 2010/exercițiul financiar 2011 = 100)
100
87
93
98
Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.
(55)
Consumul la nivelul Uniunii a scăzut între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 și a înregistrat din nou o ușoară creștere pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 și al perioadei de anchetă. În ansamblu, consumul a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Scăderea consumului între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 se datorează în principal unei scăderi a vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune, rezultată din scăderea producției în aceeași perioadă (a se vedea considerentul 68). Importurile s-au menținut la niveluri similare pe parcursul ambelor exerciții. Creșterea consumului pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 este aproape exclusiv rezultatul unei creșteri a importurilor, deoarece vânzările industriei din Uniune au rămas în mare măsură la același nivel. În fine, pe parcursul perioadei de anchetă, în timp ce vânzările industriei din Uniune au înregistrat o nouă scădere, volumul importurilor a crescut în mod considerabil, în special volumul importurilor din Indonezia (a se vedea considerentul 57).
4.3. Importurile din țara în cauză
4.3.1. Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză
(56)
Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum a fost stabilit în considerentul 52.
(57)
Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Volumul importurilor (tone)
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Volumul importurilor din Indonezia (tone)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indice
100
110
212
282
Indicele
cotei de piață
100
126
227
287
Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.
(58)
Volumul importurilor din Indonezia aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Acestea au înregistrat creșteri constante și semnificative de 182 % de la 8 638 de tone în exercițiul financiar 2010/2011 la 24 385 de tone în perioada de anchetă.
(59)
Cota de piață corespunzătoare aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta a crescut cu 187 %, în pofida scăderii generale a consumului (- 2 %).
4.3.2. Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor
(60)
Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare.
(61)
Prețul mediu al importurilor din Indonezia către Uniune a evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Prețuri de import (EUR/tonă)
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Indonezia
1 266
1 279
1 226
1 162
Indice
100
101
97
92
Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.
(62)
Prețul mediu de import al MSG provenind din Indonezia a înregistrat o ușoară creștere în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, după care a înregistrat o scădere în cursul exercițiului financiar 2012/2013 și o nouă scădere pe parcursul perioadei de anchetă. Prețurile medii de import ale MSG provenind din Indonezia au înregistrat o scădere totală de 6 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(63)
Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând:
-
prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs al industriei din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și
-
prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs, percepute la import de către producătorii indonezieni cooperanți de la primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe o bază CIF, cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului.
(64)
După cum s-a menționat mai sus, în considerentul 46, un producător-exportator a declarat că MSG vândut în Uniune ca aditiv alimentar trebuie să respecte anumite praguri de puritate impuse de legislația Uniunii. Acest producător-exportator a susținut faptul că nicio astfel de cerință nu a fost aplicabilă produselor importate din Indonezia și utilizate în sectorul nealimentar și că, prin urmare, o ajustare pe baza caracteristicilor fizice și chimice poate fi justificată în condițiile comparării cu produsul vândut pe piața Uniunii. Totuși, producătorul-exportator în cauză nu a cuantificat această declarație. În plus, pentru comparație, Comisia a putut lua în considerare orice posibile diferențe în ceea ce privește puritatea în definirea tipurilor de produs. Prin urmare, tipurile de produs cu aceleași niveluri de puritate sau cu niveluri de puritate similare cu cele ale tipurilor de produs exportate pe piața Uniunii, pe de o parte, și ale celor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, pe de altă parte, au fost comparate între ele. În consecință, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a fost respins.
(65)
O parte interesată a susținut că, pentru calcularea subcotării pentru importurile din Indonezia, trebuie să se țină seama de efectul fluctuațiilor valutare. Într-adevăr, efectul probabil al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor practicate de industria din Uniune este examinat, în mod esențial, prin stabilirea, printre altele, a unei subcotări a prețului. În cazul de față, au fost comparate prețurile de export care au făcut obiectul unui dumping și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Prețurile de export utilizate pentru calcularea prejudiciului au fost însă convertite în EUR, pentru a avea o bază comparabilă. În consecință, în cazul de față, utilizarea cursului de schimb garantează că diferența de preț este stabilită pe o bază comparabilă. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(66)
Comparația prețurilor a fost efectuată în funcție de tipul de produs pentru tranzacțiile efectuate la același nivel comercial, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a industriei din Uniune înregistrată pe parcursul perioadei de anchetă. Aceasta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată între 0 % și 5 % pentru importurile din Indonezia pe piața din Uniune.
4.4. Situația economică a industriei din Uniune
4.4.1. Observații generale
(67)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare.
4.4.2. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
(68)
Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:
Tabelul 4
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Volumul producției
Indice
100
95
107
91
Capacitate de producție
Indice
100
100
100
100
Gradul de utilizare a capacității de producție
Indice
100
95
107
91
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(69)
Producția a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei luate în considerare. În timp ce în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 producția a scăzut, în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013 aceasta a crescut, atingând nivelurile cele mai scăzute din perioada de anchetă. Ancheta a evidențiat faptul că fluctuațiile au fost cauzate în principal de opririle în vederea lucrărilor de întreținere întreprinse de industria din Uniune o dată la 15 luni și de condițiile meteorologice nefavorabile din iarna 2010/2011 care au dus la întreruperea aprovizionării cu una dintre principalele materii prime (amoniac). Pe parcursul perioadei de anchetă, oprirea în scopul efectuării lucrărilor de întreținere a fost prelungită în încercarea de a reduce stocurile mari. În ansamblu, volumul producției a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(70)
Capacitatea de producție a rămas în general stabilă pe parcursul perioadei luate în considerare.
(71)
Ca urmare a scăderii volumului producției și a capacității de producție stabile, gradul de utilizare a capacității a evoluat în paralel cu volumul producției, mai precis, acesta a scăzut inițial pe parcursul exercițiului financiar 2011/2012, a crescut apoi pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013, pentru a scădea din nou pe parcursul perioadei de anchetă. În ansamblu, gradul de utilizare a capacității a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în paralel cu scăderea volumului producției.
4.4.3. Volumul vânzărilor și cota de piață
(72)
Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:
Tabelul 5
Volumul vânzărilor și cota de piață
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Volumul vânzărilor pe piața Uniunii
Indice
100
84
85
83
Cota de piață
Indice
100
96
91
85
Sursa: Răspunsuri la chestionare, Eurostat.
(73)
Volumul vânzărilor de MSG ale industriei din Uniune a scăzut cu 17 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Volumul vânzărilor a scăzut mai ales în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, în timp ce, pe parcursul exercițiilor care au urmat, a rămas relativ stabil. Scăderea volumului vânzărilor și, în paralel, scăderea consumului și creșterea importurilor din Indonezia au condus la o scădere totală a cotei de piață a industriei din Uniune cu aproximativ 15 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, ceea ce a coincis cu o creștere a cotelor de piață ale importurilor din Indonezia pe parcursul aceleiași perioade. Între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă, cotele de piață ale industriei din Uniune au continuat că scadă constant, în timp ce volumele și cotele de piață ale importurilor din Indonezia au înregistrat o creștere substanțială.
4.4.4. Creșterea
(74)
În timp ce consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 17 %, ceea ce înseamnă o pierdere de 15 % la nivelul cotei de piață.
4.4.5. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(75)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 6
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Numărul de angajați
Indice
100
103
107
108
Productivitate (unitate/angajat)
Indice
100
92
100
85
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(76)
Ocuparea forței de muncă la nivelul industriei din Uniune a crescut continuu, în ansamblu, cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această creștere se datorează, în principal, integrării unei foste societăți afiliate în 2011 și extinderii departamentului de întreținere al industriei din Uniune.
(77)
Productivitatea a scăzut ca urmare a coroborării unei creșteri a gradului de ocupare a forței de muncă cu scăderea producției, astfel cum se indică în tabelul 4 din considerentul 68.
4.4.6. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(78)
Toate marjele de dumping sunt net superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping reale asupra industriei din Uniune este considerabil, dat fiind volumul și prețurile importurilor din țara în cauză.
(79)
Industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma efectului dumpingului prejudiciabil anterior cauzat de importurile aceluiași produs originar din China. Aceste măsuri fac în prezent obiectul unei anchete de reexaminare care se efectuează în paralel, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, astfel cum e menționează în considerentul 2.
4.4.7. Prețurile și factorii care influențează prețurile
(80)
Prețurile de vânzare medii aplicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 7
Prețurile medii de vânzare
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/tonă)
Indice
100
107
101
97
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
Indice
100
120
124
130
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(81)
Prețul de vânzare unitar mediu aplicat de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut inițial cu 7 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, dar de atunci a scăzut constant până în perioada de anchetă. Creșterea prețului în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 poate fi considerată o consecință a creșterii costurilor pe parcursul aceleiași perioade, deși creșterea costurilor a fost mai accentuată decât creșterea prețurilor. În același timp, importurile din Indonezia au crescut și au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor practicate de industria din Uniune. În consecință, prețurile industriei din Uniune au scăzut cu 6 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013 și cu încă 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă.
(82)
Costul de producție unitar a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare cu 30 %. Începând cu exercițiul financiar 2011/2012, s-a înregistrat o creștere constantă care s-a datorat în principal unei creșteri a costurilor cu materia primă și cu forța de muncă. După cum s-a menționat mai sus, această creștere a costurilor nu a putut fi absorbită de o creștere echivalentă a prețurilor din cauza presiunii exercitate asupra prețurilor de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping.
4.4.8. Costurile cu forța de muncă
(83)
Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 8
Costurile medii cu forța de muncă per angajat
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Costuri medii cu forța de muncă per angajat (EUR)
Indice
100
117
125
124
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(84)
Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 24 %. Acest lucru poate fi explicat în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria din Uniune pentru îmbunătățirea performanței personalului și a lucrătorilor săi în vederea optimizării procesului de producție.
4.4.9. Stocurile
(85)
Nivelurile stocurilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 9
Stocuri
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Stocuri finale
Indice
100
82
164
143
Stocuri finale ca procentaj din producție
Indice
100
86
153
156
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(86)
Stocurile finale totale au crescut cu 43 % pe parcursul perioadei luate în considerare. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, stocurile finale au scăzut ca urmare a unei scăderi a volumului producției și a unei creșteri a volumului vânzărilor la export. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013, stocurile au crescut ca urmare a creșterii producției, în timp ce vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii au rămas aproape stabile. Între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă, stocurile finale au scăzut din nou, în principal ca urmare a unei decizii de scădere a producției în încercarea de a reduce nivelurile ridicate ale stocurilor.
(87)
Stocurile finale ca procentaj din producție au scăzut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, însă aproape s-au dublat în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013. Acestea au continuat să crească între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă. În ansamblu, acestea au crescut cu 56 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă trebuie analizată în contextul creșterii volumului importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping, în timp ce vânzările Uniunii au rămas aproape stabile pe parcursul aceleiași perioade.
4.4.10. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(88)
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 10
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați din Uniune (% din cifra de afaceri din vânzări)
Indice
100
30
- 31
- 80
Fluxul de lichidități (în EUR)
Indice
100
39
- 48
- 19
Investițiile (în EUR)
Indice
100
182
143
197
Randamentul investițiilor
Indice
100
14
- 61
- 110
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(89)
Comisia a stabilit rentabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, rentabilitatea a scăzut semnificativ, dar a rămas totuși pozitivă. Începând cu exercițiul financiar 2012/2013, rentabilitatea a devenit negativă. Aceasta a scăzut și mai mult pe parcursul perioadei de anchetă. În ansamblu, rentabilitatea a scăzut cu 180 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această evoluție a fost cauzată, în principal, de presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au intrat în Uniune cu prețuri de dumping și nu au permis industriei din Uniune să stabilească propriile prețuri în conformitate cu creșterea costurilor.
(90)
Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a indicat aceeași tendință ca și rentabilitatea, adică o scădere continuă pe parcursul perioadei luate în considerare, cu rezultate negative începând cu exercițiul financiar 2012/2013. Această tendință s-a accentuat în perioada de anchetă. În ansamblu, fluxul net de lichidități a scăzut cu 119 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(91)
Investițiile au crescut cu 97 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acestea au fost, în principal, investiții necesare pentru întreținere și pentru asigurarea conformității cu cerințele juridice în materie de siguranță. Deși industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma unor practici de dumping anterioare ale producătorilor-exportatori chinezi înainte de perioada luată în considerare, aceasta a început să își îmbunătățească situația și a devenit rentabilă de la începutul perioadei luate în considerare până în exercițiul financiar 2011/2012. În aceste circumstanțe, au fost efectuate mai multe investiții care nu au mai putut fi amânate, ceea ce explică creșterea semnificativă a nivelurilor de investiții în cursul exercițiului financiar 2011/2012 și al exercițiilor ulterioare.
(92)
Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. La fel ca în cazul celorlalți indicatori financiari, randamentul investițiilor rezultat din producerea și din vânzarea produsului similar a fost negativ începând cu exercițiul financiar 2012/2013, reflectând tendința negativă a rentabilității. În ansamblu, randamentul investițiilor a scăzut cu 210 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(93)
Ținând seama de scăderea rentabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea societății de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, afectată negativ.
4.4.11. Concluzie privind prejudiciul
(94)
Aproape toți indicatorii principali de prejudiciu au prezentat o tendință negativă. Astfel, pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul producției și gradul de utilizare a capacității au scăzut cu aproape 9 %, iar volumul vânzărilor a scăzut cu 17 %. În încercarea de a compensa pierderile acumulate la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață, prețurile medii ale industriei din Uniune au scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce costurile de producție au crescut, în paralel, cu peste 30 %. În consecință, rentabilitatea, care a fost pozitivă la începutul perioadei luate în considerare, a scăzut și a devenit negativă pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 și a continuat să scadă pe parcursul perioadei luate în considerare. Tendințe negative similare au putut fi observate și în cazul fluxului net de lichidități și al randamentului investițiilor.
(95)
Ocuparea forței de muncă a crescut cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată pe parcursul perioadei luate în considerare poate fi explicată prin integrarea unei foste societăți afiliate în 2011 și prin extinderea departamentului de întreținere al industriei din Uniune. Investițiile au indicat, de asemenea, o tendință pozitivă. Acestea au fost legate, în principal, de măsurile de prevenire și de cerințele în materie de securitate, dar nu au fost legate de nicio creștere a capacității. Prin urmare, aceste tendințe pozitive nu exclud existența unui prejudiciu.
(96)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(97)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia a asigurat faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping nu a fost atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Acești factori sunt:
(a)
efectul importurilor din China;
(b)
importurile din alte țări terțe;
(c)
evoluția consumului de la nivelul Uniunii;
(d)
performanța la export a industriei din Uniune;
(e)
deficiențele industriei din Uniune;
(f)
criza financiară;
(g)
investițiile și cerințele de reglementare ale UE în materie de siguranță;
(h)
costul materiilor primei și alte costuri.
5.1. Efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping
(98)
Pentru a stabili existența unei legături de cauzalitate între importurile de MSG originar din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune, Comisia a analizat nivelul volumului și al prețurilor importurilor care au făcut obiectul anchetei și măsura în care acestea au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(99)
În urma anchetei, s-a constatat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul importurilor cu prețuri reduse din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping a crescut cu 182 %, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață de aproximativ 187 % în aceeași perioadă. Acest lucru a coincis cu o pierdere la nivelul volumului vânzărilor de 17 % și cu o pierdere la nivelul cotei de piață de 15 %, suferite de industria din Uniune. De asemenea, acest lucru a dus la o pierdere de 71 % la nivelul cotei de piață a importurilor totale din alte țări terțe.
(100)
În același timp, prețurile aferente importurilor din Indonezia au scăzut cu 8 %. Importurile din Indonezia au exercitat o presiune asupra prețurilor de pe piața Uniunii, astfel încât industria din Uniune nu și-a putut majora prețurile în conformitate cu creșterea costurilor suportate, ci, dimpotrivă, a fost nevoită să scadă respectivele prețuri pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta a dus la o scădere considerabilă a rentabilității, care s-a materializat în pierderi începând cu exercițiul financiar 2012/2013 și care s-a accentuat în perioada de anchetă.
(101)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că deteriorarea situației industriei din Uniune a coincis cu creșterea substanțială a importurilor originare din Indonezia cu prețuri de dumping și că importurile din Indonezia au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
5.2. Efectele altor factori
5.2.1. Efectul importurilor din China
(102)
Importurile din China fac în prezent obiectul unor taxe antidumping. Volumul importurilor a crescut cu 65 %, cu o creștere corespunzătoare a cotei de piață de 68 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Totuși, atât volumele, cât și cota de piață au rămas la niveluri scăzute pe parcursul perioadei luate în considerare. Prețurile practicate de China au scăzut semnificativ, cu 20 %, pe parcursul perioadei luate în considerare. Luând în considerare taxele antidumping aflate în vigoare, acestea nu au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune.
(103)
În aceste condiții, nu se poate considera că importurile din China au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă.
Tabelul 11
Importurile din China
Țara
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
China
Volum (tone)
1 518
758
1 923
2 509
Indice
100
50
127
165
Cota de piață Indice
100
57
136
168
Preț mediu (EUR/tonă) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Indice
100
97
93
80
Sursa: Eurostat și răspunsuri la chestionare.
5.2.2. Importurile din alte țări terțe
(104)
Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 12
Importurile din alte țări terțe
Țara
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Brazilia
Volum (tone)
2 321
969
1 070
889
Indice
100
42
46
38
Cotă de piață Indice
100
48
49
39
Preț mediu (EUR/tonă)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indice
100
107
115
112
Republica Coreea
Volum (tone)
1 248
2 157
923
802
Indice
100
173
74
64
Cotă de piață Indice
100
198
79
65
Preț mediu (EUR/tonă)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indice
100
105
105
104
Vietnam
Volum (tone)
5 707
6 042
1 820
769
Indice
100
106
32
13
Cotă de piață Indice
100
121
34
14
Preț mediu (EUR/tonă)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indice
100
101
106
103
Alte țări terțe
Volum (tone)
993
681
478
434
Indice
100
69
48
44
Cotă de piață Indice
100
79
52
45
Preț mediu (EUR/tonă)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indice
100
108
128
126
Total alte țări terțe
Volum (tone)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indice
100
96
42
28
Cotă de piață Indice
100
110
45
29
Preț mediu (EUR/tonă)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indice
100
102
111
110
Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.
(105)
Volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut, în ansamblu, de la 10 268 de tone în exercițiul financiar 2010/2011 la 2 894 de tone în perioada de anchetă, adică cu 72 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață corespunzătoare a scăzut cu 71 % în aceeași perioadă. În perioada de anchetă, cota de piață a importurilor din alte țări terțe a reprezentat doar aproximativ o pătrime din nivelul înregistrat de aceasta pe parcursul exercițiului financiar 2010/2011. În ansamblu, prețurile importurilor din țările terțe au crescut cu 10 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(106)
O parte interesată a afirmat că totalul importurilor, inclusiv cele din Indonezia, a rămas stabil pe parcursul perioadei luate în considerare.
(107)
Această afirmație a fost în contradicție cu statisticile disponibile pe care se bazează constatările anchetei, după cum se indică în tabelul 13 de mai jos. Într-adevăr, totalul importurilor în Uniune a crescut cu 46 % în perioada luată în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins.
Tabelul 13
Importuri totale
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Importuri totale
Volum (tone)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indice
100
98
120
146
Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.
(108)
Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că importurile din alte țări terțe nu au întrerupt legătura de cauzalitate dintre efectul importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
5.2.3. Evoluția consumului la nivelul Uniunii
(109)
Consumul la nivelul Uniunii a indicat doar o ușoară scădere de 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare, ceea ce nu poate explica scăderea cu 17 % a volumului vânzărilor industriei din Uniune și cu 15 % a cotei sale de piață. Astfel, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că evoluția consumului nu a contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
5.2.4. Performanța la export a industriei din Uniune
(110)
Volumul exporturilor industriei din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 14
Performanța la export a industriei din Uniune
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Volumul exporturilor
Indice
100
249
234
222
Prețul unitar mediu
Indice
100
107
101
95
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(111)
Volumul exporturilor efectuate de către industria din Uniune a crescut pe parcursul exercițiului financiar 2011/2012 și apoi a scăzut ușor în exercițiile următoare până în perioada de anchetă. Volumul respectiv aproape s-a dublat pe parcursul perioadei luate în considerare. În același timp, prețurile exporturilor au înregistrat o ușoară scădere (cu 5 %). Creșterea vânzărilor la export a compensat parțial pierderile legate de volumul vânzărilor și de cota de piață în Uniune. De fapt, într-un context caracterizat printr-o puternică presiune asupra prețurilor exercitată de importurile care au făcut obiectul unui dumping, dacă vânzările la export nu ar fi crescut, pierderea economiilor de scară și impactul asupra costului unitar al producției industriei din Uniune ar fi fost și mai mari. Prin urmare, performanța la export a industriei din Uniune nu ar fi putut avea un impact negativ asupra situației prejudiciabile.
(112)
Anumite părți interesate au afirmat că reducerea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii reprezintă consecința vânzărilor sale de MSG la export către o societate afiliată de prelucrare a alimentelor din Turcia, recent achiziționată. Acest argument nu a fost susținut cu probe. În plus, în urma anchetei s-a constatat faptul că industria din Uniune a achiziționat societatea de prelucrare a alimentelor numai după încheierea perioadei de anchetă. Acest lucru nu ar fi putut avea niciun impact asupra situației industriei din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Pe această bază, s-a concluzionat că vânzările industriei din Uniune către societatea sa afiliată din Turcia nu a întrerupt legătura de cauzalitate.
5.2.5. Presupusele deficiențe ale industriei din Uniune
(113)
O parte interesată a afirmat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de deficiențele inerente ale procesului de producție al industriei din Uniune. Totuși, această parte interesată nu a făcut referire la nicio deficiență specifică și afirmația sa rămâne nefondată. De asemenea, ancheta nu a evidențiat vreo potențială deficiență a industriei din Uniune. Prin urmare, acest argument a fost respins. Pe această bază, s-a concluzionat că presupusele deficiențe ale industriei din Uniune nu au întrerupt legătura de cauzalitate.
5.2.6. Criza financiară
(114)
Potrivit unei părți, criza financiară se află la originea prejudiciului important suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, piața MSG din Uniune nu a fost volatilă, fiind afectată numai marginal de criza financiară mondială. Dacă situația ar fi fost diferită și dacă pierderile suferite de industria din Uniune ar fi fost cauzate într-adevăr de criza financiară mondială, același lucru s-ar fi întâmplat și în cazul altor concurenți de pe piața MSG. După cum reiese, producătorii indonezieni de MSG au avut capacitatea de a-și crește volumul vânzărilor pe piața Uniunii, în ciuda crizei financiare mondiale. Așadar, nu există niciun motiv pentru a presupune că industria din Uniune ar fi fost mai grav afectată de criza financiară mondială decât industria similară din Asia. Prin urmare, acest argument trebuie respins. Pe această bază, s-a concluzionat că efectele crizei financiare nu au întrerupt legătura de cauzalitate.
5.2.7. Investițiile și cerințele de reglementare ale UE în materie de siguranță
(115)
O parte interesată a susținut faptul că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de investițiile semnificative impuse de respectarea reglementărilor în materie de siguranță aplicabile în Uniune.
(116)
Totuși, în urma anchetei s-a constatat că investițiile legate de cerințele UE în materie de siguranță au rămas scăzute față de alte investiții pe parcursul întregii perioade luate în considerare. O parte semnificativă a investițiilor efectuate de industria din Uniune au reprezentat-o investițiile în întreținerea preventivă. Cea mai importantă creștere la nivelul investițiilor s-a înregistrat în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012. Această creștere este explicată prin faptul că industria din Uniune, aflată încă în curs de redresare în urma practicilor de dumping anterioare ale importurilor din China, a trebuit să își amâne investițiile destinate întreținerii preventive până după perioada pierderilor. Imediat după ce taxele asupra importurilor din China au început să producă efecte pe piață, industria din Uniune a putut realiza din nou profit și a putut reveni la nivelurile normale de investiții. În perioadele care au urmat, investițiile au rămas la un nivel similar și au continuat să acopere în principal întreținerea. Nu a fost efectuată nicio investiție cu scopul de a crește capacitatea, aceasta rămânând stabilă pe parcursul perioadei luate în considerare. Pe această bază s-a concluzionat că investițiile realizate de industria din Uniune nu au întrerupt legătura de cauzalitate.
5.2.8. Costul materiilor primei și alte costuri
(117)
Mai multe părți au afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de creșterea semnificativă a prețului principalelor materii prime, și anume zahărul industrial, amoniacul, soda caustică și acidul sulfuric.
Zahărul industrial
(118)
Zahărul industrial reprezintă unul dintre principalii factori de cost din costul total de producție al industriei din Uniune. Într-adevăr, astfel cum a fost descris în considerentul 81, costul unitar de producție al industriei din Uniune a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare, inclusiv costul zahărului industrial. Potrivit statisticilor publicate (9), prețul mediu pentru zahărul industrial din Uniune, deși a înregistrat o ușoară creștere între exercițiul financiar 2010/2011 și jumătatea anului 2012, a rămas sub prețul pieței mondiale. Ulterior, atât prețul zahărului industrial din Uniune, cât și prețul de pe piața mondială al zahărului industrial au scăzut și s-au stabilizat la un nivel similar. Prin urmare, argumentul potrivit căruia creșterea prețurilor zahărului a constituit cauza prejudiciului este nefondat și trebuie respins.
Produse chimice
(119)
Costul amoniacului, al sodei caustice și al acidului sulfuric suportat de industria din Uniune a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare în paralel cu prețul acestor produse la nivel internațional. Această creștere a prețului nu a fost, așadar, limitată la industria din Uniune, ci a afectat și operatori din țări terțe. În acest context, creșterea prețului amoniacului, al sodei caustice și al acidului sulfuric nu poate fi considerată ca reprezentând o cauză a prejudiciului important suferit de industria din Uniune.
Altele
(120)
O altă parte interesată a afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de costuri mai mari cu energia, de costuri mai mari cu forța de muncă și de costuri mai mari cu ambalarea. Deși ancheta a evidențiat faptul că acești factori de cost au crescut într-adevăr pe parcursul perioadei luate în considerare (a se vedea considerentele 81 și 83), Comisia a stabilit, de asemenea, că industria din Uniune nu a putut reflecta, nici măcar parțial, această creștere a costurilor în prețul său de vânzare, din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din Indonezia. Creșterea costului acestor factori nu a putut fi considerată, așadar, ca reprezentând cauza prejudiciului important suferit de industria din Uniune.
5.3. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(121)
Analiza de mai sus indică o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață a importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping între exercițiul financiar 2010/2011 și perioada de anchetă, precum și o scădere a prețurilor importurilor pe parcursul perioadei luate în considerare.
(122)
Această creștere a cotei de piață a importurilor cu prețuri reduse din Indonezia a coincis cu o scădere semnificativă a cotei de piață a industriei din Uniune și a determinat, alături de o presiune descendentă asupra prețurilor, pierderi substanțiale pentru industria din Uniune.
(123)
Pe de altă parte, examinarea celorlalți factori care ar fi putut să prejudicieze industria din Uniune a evidențiat că niciunul dintre aceștia nu ar fi putut avea un impact negativ semnificativ.
(124)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping și că ceilalți factori nu au întrerupt legătura de cauzalitate.
(125)
Comisia a făcut o distincție clară între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune și efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping și le-a analizat separat. Efectele importurilor din China și din alte țări terțe, ale evoluției consumului, ale performanței la export a industriei din Uniune, ale presupuselor deficiențe ale industriei din Uniune, ale crizei financiare, ale investițiilor și ale cerințelor de reglementare ale UE în materie de siguranță, precum și ale costului materiilor prime și ale altor costuri asupra evoluției negative a industriei din Uniune au fost limitate.
6. INTERESUL UNIUNII
6.1. Observație preliminară
(126)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida determinării dumpingului prejudiciabil, nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în cazul de față. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale operatorilor comerciali, ale importatorilor, ale utilizatorilor și ale furnizorilor de materii prime.
6.2. Interesul industriei din Uniune
(127)
Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping. Aproape toți indicatorii de prejudiciu au prezentat tendințe negative, în special volumul producției, volumul vânzărilor, cota de piață și rentabilitatea, care s-au deteriorat pe parcursul perioadei luate în considerare. Tendința descendentă a fost stabilită, de asemenea, și pentru alți indicatori legați de performanța financiară, precum fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. Pe parcursul aceleiași perioade stocurile au crescut.
(128)
În urma instituirii de măsuri, se preconizează că prețurile importurilor vor crește și industria din Uniune va fi eliberată de presiunea asupra prețurilor exercitată în prezent de importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, industria din Uniune ar trebui să își poată majora prețurile pentru a reflecta creșterea costurilor și pentru a atinge treptat niveluri de rentabilitate. Acest lucru va avea, de asemenea, un impact pozitiv asupra producției și volumului de vânzări. În absența unor măsuri, este foarte probabil ca situația industriei din Uniune să se deterioreze și mai mult. Este foarte probabil să aibă loc pierderi suplimentare la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață, deoarece presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping va continua, iar industria din Uniune va fi obligată să se alinieze la nivelurile scăzute ale prețurilor din Uniune. Într-un astfel de scenariu, industria din Uniune va continua să înregistreze pierderi semnificative. Nu este exclus ca, din cauza reducerii volumului vânzărilor și al producției, precum și a pierderilor ridicate, industria din Uniune să fie obligată să înceteze complet producția pe termen mediu, cu pierderea subsecventă a locurilor de muncă la nivelul Uniunii. Aceasta ar face ca Uniunea să devină dependentă de importatori din țări terțe.
(129)
Prin urmare, s-a concluzionat, în această etapă, că instituirea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.
6.3. Interesul importatorilor/operatorilor comerciali
(130)
Paisprezece societăți s-au prezentat în urma publicării avizului de deschidere. Trei importatori neafiliați au fost incluși în eșantion și au primit chestionare, însă doar unul a răspuns la acestea. Această societate a făcut obiectul unei verificări la fața locului.
(131)
Importurile de MSG din Indonezia au reprezentat mai puțin de 15 % din cifra de afaceri a importatorului. Comisia a considerat că, deși activitatea legată de MSG poate fi afectată în mod negativ înainte de instituirea taxelor, societatea va rămâne, în general, rentabilă.
(132)
Un operator comercial din Uniune implicat în revânzarea de MSG pe piața Uniunii și în afara acesteia s-a declarat pe parcursul perioadei de anchetă. Acest operator comercial a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune, dar și de la importatori de MSG din Indonezia și din țări terțe. Activitatea legată de MSG a operatorului comercial în cauză a fost marginală în raport activitatea sa globală. Pe această bază, s-a considerat că orice impact al măsurilor antidumping asupra situației sale va fi neglijabil.
6.4. Interesul utilizatorilor
(133)
Utilizatorii desfășoară activități în principal în sectorul „alimentelor și băuturilor” care utilizează MSG pentru producerea de amestecuri de condimente, supe și alimente gata preparate. De asemenea, MSG este utilizat în aplicații „nealimentare” specifice, de exemplu în producția de detergenți.
(134)
Treizeci și trei de societăți s-au prezentat și au primit un chestionar. Cinci societăți au cooperat în cadrul anchetei prin transmiterea de răspunsuri la chestionar. Patru dintre acestea desfășurau activități în sectorul alimentelor și băuturilor și una în sectorul nealimentar. Două dintre societățile cooperante, una desfășurând activități în sectorul „alimentelor și băuturilor” și a doua în cel al producției de detergenți, au fost verificate la fața locului.
Sectorul alimentelor și băuturilor
(135)
În urma anchetei s-a constatat că, în medie, MSG a reprezentat aproape 5 % din costul total al produselor cu conținut de MSG fabricat de societățile cooperante care au furnizat datele necesare.
(136)
Două dintre societățile cooperante au achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune și nu au importat sau au importat doar cantități reduse de MSG din Indonezia. În cazul acestor două societăți, activitatea legată de produsele cu conținut de MSG a reprezentat aproape o treime din activitatea lor globală. Pe parcursul perioadei de anchetă, societățile respective au fost considerate ca fiind rentabile. În lumina acestor constatări, măsurile propuse împotriva Indoneziei sunt susceptibile de a avea un impact limitat asupra acestor societăți.
(137)
Celelalte două societăți au achiziționat cantități mai mari de MSG din Indonezia, însă activitatea lor legată de MSG a fost relativ nesemnificativă în raport cu activitatea lor globală. În plus, pe baza informațiilor furnizate, aceste două societăți erau rentabile pe parcursul perioadei de anchetă. Prin urmare, măsurile instituite împotriva MSG din Indonezia nu sunt susceptibile de a avea un impact semnificativ asupra acestor societăți.
Sectorul nealimentar
(138)
Una dintre societățile cooperante a utilizat MSG pentru a produce detergenți. MSG a reprezentat între 15 % și 20 % din costul de producție al acestor produse. Pe parcursul perioadei de anchetă, societatea a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune, dar, de asemenea a importat MSG din Indonezia și, într-o măsură mai mică, din Coreea. Doar o mică parte din activitatea acestei societăți a fost dedicată produselor cu MSG în raport cu activitatea sa totală, despre care s-a constatat, în plus, că a realizat marje de profit pozitive între 5 % și 10 % în cursul perioadei de anchetă.
(139)
Pe această bază, deși nu este exclus ca această societate să fie afectată negativ de instituirea de măsuri împotriva Indoneziei, disponibilitatea altor surse de aprovizionare și situația rentabilă a activității care implică MSG ar indica faptul că impactul posibil al măsurilor asupra acestei societăți ar fi limitat.
(140)
Această parte interesată a susținut faptul că, în pofida cadrului de reglementare al UE care interzice utilizarea de fosfați și de alți compuși ai fosforului (10), MSG poate fi utilizat în cantități mai mari pentru a înlocui fosfații și alți compuși ai fosforului în producția de detergenți. Prin urmare, se preconizează că cererea de MSG în Uniune va crește în mod semnificativ și că orice taxă antidumping impusă în cazul importurilor de MSG ar avea un efect nefavorabil asupra evoluției acestei noi piețe.
(141)
Totuși, în această etapă, este dificil de a prevedea impactul pe care îl va avea noul cadru juridic asupra pieței din Uniune și dacă sau în ce măsură acesta va stimula producția de detergenți bazată pe MSG și, astfel, va produce un efect asupra cererii de MSG de la nivelul Uniunii. Partea interesată nu a furnizat nicio dovadă care să ateste măsura în care o taxă antidumping ar putea fi avea un efect nefavorabil. În acest sens, se remarcă faptul că scopul taxei antidumping este acela de a restabili condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii. Prin urmare, importurile din Indonezia ar trebui să continue să aprovizioneze piața din Uniune, dar la prețuri echitabile. Ancheta a evidențiat, de asemenea, un număr de surse alternative de aprovizionare, precum Brazilia, Vietnam și Coreea.
(142)
În orice caz, având în vedere constatările anchetei, chiar dacă întreaga cantitate de MSG necesară societății în cauză ar fi importată din Indonezia, rentabilitatea societății în ceea ce privește activitatea care implică MSG ar rămâne pozitivă. Acest scenariu extrem de pesimist nu ține cont de posibilitatea că respectiva parte din taxă ar putea fi, cel puțin parțial, suportată de clienții săi finali.
6.5. Interesul furnizorilor
(143)
Patru furnizori de materii prime din Uniune s-au prezentat și au răspuns la chestionar. Vânzările de materii prime ale acestora către industria din Uniune au reprezentat doar o mică parte din cifra lor de afaceri totală. Prin urmare, absența unor măsuri nu ar afecta situația furnizorilor.
6.6. Alte argumente
(144)
Mai multe părți interesate au susținut faptul că industria din Uniune a deținut o poziție dominantă pe piața Uniunii și au afirmat că măsurile antidumping impuse în cazul importurilor din Indonezia i-ar consolida poziția, ceea ce nu ar fi în interesul Uniunii.
(145)
Ancheta a evidențiat în mod clar că unicul producător din Uniune nu a avut capacitatea de a-și menține volumul de vânzări în Uniune deoarece a pierdut cota de piață în favoarea importurilor din Indonezia. În plus, industria din Uniune nu a putut crește nivelul prețurilor în raport cu creșterea costurilor la materiile prime din cauza presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și a suferit pierderi semnificative pe parcursul perioadei de anchetă. De asemenea, Comisia a remarcat faptul că există o anumită concurență la nivelul importurilor provenind dintr-un număr de alte țări terțe, beneficiind de acces liber pe piața din Uniune. Din aceste motive, nu au existat suficiente dovezi privind presupusa poziție dominantă a industriei din Uniune, iar argumentul a trebuit să fie respins.
(146)
Unele părți interesate au susținut, de asemenea, faptul că nu ar exista o alternativă la importurile din Indonezia, deoarece nivelul prețurilor aferente importurilor din alte țări terțe este foarte ridicat.
(147)
S-a reamintit că, pe parcursul exercițiului financiar 2010/2011, cota de piață a importurilor din alte țări terțe a fost semnificativă. Importurile din țările terțe au suferit, de asemenea, pe de urma presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și au pierdut un volum semnificativ de vânzări și cote importante de piață din cauza importurilor din Indonezia. Instituirea de taxe în cazul importurilor de MSG din Indonezia ar trebui să permită altor țări terțe, precum Brazilia, Coreea și Vietnam, să recâștige cotele de piață pierdute în Uniune. În ceea ce privește prețurile, scopul măsurilor antidumping ar trebui să fie acela de a stabili condiții de concurență echitabile în Uniune, permițând astfel intrarea importurilor în Uniune la niveluri de preț echitabile. Ancheta a indicat faptul că nu se așteaptă ca instituirea de taxe să aibă un efect semnificativ asupra situației industriei din aval. Prin urmare, argumentul potrivit căruia nu există surse alternative de aprovizionare a fost respins.
6.7. Concluzie privind interesul Uniunii
(148)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că nu au existat motive imperioase care să conducă, în această etapă a anchetei, la concluzia că instituirea de măsuri provizorii în cazul importurilor de MSG originar din Indonezia nu este în interesul Uniunii.
7. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(149)
Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)
(150)
Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(151)
Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de instituirea taxei asupra vânzărilor produsului similar pe piața Uniuni, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Întrucât Comisia a constatat că importurile care au făcut obiectul unui dumping au început să producă efecte numai în cel de-al treilea an al perioadei luate în considerare, marja de profit a fost stabilită în funcție de primii doi ani ai perioadei respective, în absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Comisia a considerat corespunzătoare utilizarea marjei de profit medii ponderate, astfel cum a fost stabilită în considerentul 89. A fost stabilită o marjă de profit între 5 % și 15 %. Din motive de confidențialitate, nu se poate indica o marjă de profit mai precisă. Pe această bază, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin adăugarea marjei de profit calculat astfel la costul de producție al industriei din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Comisia a determinat ulterior nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din Indonezia, astfel cum s-a stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost exprimate ca procentaj din valoarea CIF de import medie ponderată. Marjele de prejudiciu calculate cu profituri de 5 % și, respectiv, 15 % sunt raportate în tabelul din considerentul 154.
(152)
După cum s-a menționat în considerentul 64, un producător-exportator a afirmat că nivelurile de puritate ale MSG importat în Uniune și cele ale MSG produs și vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii pot fi diferite și că, prin urmare, ar trebui operată o ajustare corespunzătoare. Din motivele stabilite în același considerent, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a trebuit să fie respins.
7.2. Măsuri provizorii
(153)
Ar trebui impuse măsuri antidumping provizorii în cazul importurilor de MSG originar din Indonezia, în conformitate cu regula taxei celei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul celor mai scăzute marje de dumping și de prejudiciu.
(154)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping provizorii, exprimate în procentaje din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, trebuie să fie după cum urmează:
(%)
Țara
Societatea
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Taxa antidumping provizorie
Indonezia
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonezia
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonezia
Toate celelalte societăți
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză pe parcursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei individuale sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Produsul importat în cauză, fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod special în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entități afiliate societăților menționate în mod special, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale.
(156)
O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care modifică numele entității sau în cazul în care creează o nouă entitate de producție sau de vânzare. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (11). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante, inclusiv: modificarea activităților societății legate de producție; vânzările pe piața internă și la export asociate, de exemplu, cu modificarea denumirii sau cu modificarea entităților de producție și de vânzare. Comisia va actualiza lista de societăți cărora li se aplică taxe antidumping individuale, dacă acest lucru este justificat.
(157)
Pentru a minimiza riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexă. Importurile care nu sunt însoțite de respectiva factură vor face obiectul unei taxe antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(158)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți se va aplica nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi către Uniune în perioada anchetei.
8. DISPOZIȚII FINALE
(159)
În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor al DG Comerț până la un termen-limită stabilit.
(160)
Constatările privind instituirea de taxe realizate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul instituirii de măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping provizorie în cazul importurilor de glutamat monosodic, încadrat în prezent la codul NC ex 2922 42 00 (codul TARIC 2922420010), originar din Indonezia.
(2) Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare, se stabilesc după cum urmează:
Societatea
Taxa antidumping provizorie
(%)
Codul adițional TARIC
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Toate celelalte societăți
28,4
B999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea unei facturi comerciale valabile, care să corespundă cerințelor prevăzute în anexă, autorităților vamale ale statelor membre. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”.
(4) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(5) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) În termen de 25 de zile de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile interesate pot:
(a)
solicita să fie informate cu privire la datele și la considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament;
(b)
transmite Comisiei observații scrise; și
(c)
solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor al DG Comerț.
(2) În termen de 25 de zile de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile menționate la articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 pot transmite observații privind aplicarea măsurilor provizorii.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 20 august 2014.