PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1358/2014
ze dne 18. prosince 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o původ živočichů pocházejících z ekologických chovů akvakultury, chovatelské postupy v akvakultuře, krmiva pro živočichy pocházející z ekologických chovů akvakultury a produkty a látky povolené pro použití v ekologické akvakultuře
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 2 a článek 16 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 834/2007 stanoví základní požadavky pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury. Prováděcí pravidla pro tyto požadavky jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 (2).
(2)
V období od listopadu 2012 do dubna 2013 požádaly některé členské státy o revizi pravidel týkajících se produktů, látek, zdrojů krmiv a postupů, které jsou povoleny pro použití při ekologické produkci v rámci akvakultury. Tyto žádosti vyhodnotila skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (EGTOP) zřízená rozhodnutím Komise 2009/427/ES (3). S přihlédnutím ke stanovisku skupiny EGTOP Komise shledala, že je zapotřebí aktualizovat a integrovat stávající pravidla pro provádění požadavků pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury.
(3)
Podle čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu ii) nařízení (ES) č. 834/2007 nejsou-li mladí jedinci z ekologické líhně nebo z ekologického zemědělského podniku dostupní, mohou být za zvláštních podmínek dovezeni do zemědělského podniku živočichové, kteří nepocházejí z ekologického chovu. V nařízení (ES) č. 889/2008 se stanoví zvláštní omezení, pokud jde o živočichy pocházející z akvakultury odchycené ve volné přírodě, včetně odchytu juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě. Některé tradiční postupy z oblasti extenzivního chovu ryb v mokřadech, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy, existují po staletí a jsou pro místní společenství cennými z hlediska kulturního dědictví a zachování biologické rozmanitosti i z hospodářského hlediska. Za určitých podmínek nemají tyto postupy vliv na stav populace dotčeného druhu.
(4)
Z tohoto důvodu se má za to, že odchyt potěru ve volné přírodě pro účely odchovu v rámci těchto tradičních postupů v akvakultuře je v souladu s cíli, kritérii a zásadami ekologické produkce akvakultury, jsou-li zavedena řídicí opatření, jež schválil příslušný orgán odpovědný za řízení dotyčných rybích populací, která mají zajistit udržitelné využívání dotčených druhů, a též se má za to, že doplnění stavu je v souladu s těmito opatřeními a že ryby jsou krmeny výhradně krmivy, která jsou v životním prostředí přirozeně dostupná.
(5)
Skupina EGTOP vyjádřila obavu, že zdroje krmiv a doplňkových látek povolených v ekologické produkci v rámci akvakultury dostatečně nesplňují stravovací požadavky masožravých druhů ryb. Podle čl. 15 odst. 1 písm. d) bodu i) nařízení (ES) č. 834/2007 mají být zvířata krmena krmivem, které splňuje požadavky na výživu v různých fázích jejich vývoje. Proto by mělo být povoleno používat jak zdroj krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře celé ryby. Nemělo by to však vyvolat další tlak na ohrožené nebo nadměrně lovené populace. Z tohoto důvodu by se měly k výrobě krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře používat pouze produkty rybolovu, jejichž udržitelnost potvrdí třetí strana. V této souvislosti je důležitá důvěryhodnost režimu udržitelnosti, jež má spotřebitele ujistit o celkové udržitelnosti produktu ekologické akvakultury. Proto by příslušné orgány měly stanovit systémy certifikace, které vzhledem k zásadám udržitelného rybolovu stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4) považují za přiměřené k prokázání udržitelnosti produktů rybolovu pro použití jako krmivo v ekologické akvakultuře. Při posuzování vhodnosti systémů certifikace lze jako referenci použít Pokyny FAO pro označování ryb a produktů rybolovu z mořských rybolovných úlovků z roku 2009 (5).
(6)
Skupina EGTOP rovněž zdůraznila, že ve stravě lososovitých ryb je nutné poskytnout dostatečné množství histidinu, aby se u těchto druhů zajistila vysoká úroveň zdraví a dobré životní podmínky. Vezmeme-li v úvahu významné kolísání hladiny histidinu u mořských surovin podle druhů a ročního období a také podle produkce, zpracování a podmínek skladování, v zájmu splnění stravovacích požadavků lososovitých ryb by mělo být povoleno používat histidin vyrobený fermentací.
(7)
Maximální množství rybí moučky povolené v současnosti v krmivech pro garnáty není dostačující k uspokojení jejich stravovacích potřeb, a mělo by proto být zvýšeno. Je-li to zapotřebí pro splnění kvantitativních stravovacích požadavků, mělo by v souladu s doporučeními zprávy skupiny EGTOP být povoleno přidat do krmiv cholesterol. Za tímto účelem by se měl použít, je-li k dispozici, ekologický cholesterol. Není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.
(8)
Výjimka stanovená v čl. 25k odst. 2 končí dne 31. prosince 2014; uvedený odstavec by proto měl být zrušen.
(9)
V zájmu zajištění souladu s čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007 ve vztahu k chovu mladých jedinců pocházejících z ekologické líhně a z ekologických zemědělských podniků se považuje za nezbytné - a je v souladu se zprávou EGTOP - zavést zvláštní pravidla pro používání planktonu při krmení juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury. Plankton je nezbytný pro chov juvenilních jedinců a není produkován podle ekologických pravidel.
(10)
Skupina EGTOP rovněž doporučila aktualizovat seznam látek povolených pro čištění a dezinfekci v ekologické akvakultuře, zejména pokud jde o možnost použití některých látek, které jsou již na seznamu uvedeny, i za přítomnosti živočichů. Příloha VII nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(11)
Oblast působnosti přílohy XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 ve smyslu vymezení z čl. 25f odst. 2 by měla být definována jasněji, zejména pokud jde o chovatelské postupy.
(12)
Maximální hustota chovu u sivena severního by se měla zvýšit, aby lépe odpovídala potřebám tohoto druhu. Maximální hustota chovu by měla být rovněž definována u raků. Příloha XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(13)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 889/2008 se mění takto:
1)
V článku 25e se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Pro účely odchovu je odchyt juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě omezen na následující konkrétní případy:
a)
larvy a juvenilní jedinci ryb nebo korýšů, kteří se dostali do rybníků, do systémů oddělujících produkční jednotky od okolí a do ohrazených prostor při jejich napouštění;
b)
úhoř říční, pokud je pro danou lokalitu schválen plán chovu a lovu úhořů a pokud umělá reprodukce úhořů zůstane i nadále nevyřešena;
c)
odchyt potěru ve volné přírodě u jiných druhů než úhoře říčního pro účely odchovu v tradiční extenzivní akvakultuře, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy:
i)
je-li doplnění stavu v souladu s řídícími opatřeními schválenými příslušnými orgány odpovědnými za řízení dotyčných rybích populací, aby se zajistilo udržitelné využívání dotčených druhů a
ii)
jsou-li ryby krmeny výhradně krmivy, která jsou přirozeně dostupná v životním prostředí.“
2)
V článku 25f se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Hustota chovu a chovatelské postupy jsou stanoveny v příloze XIIIa podle jednotlivých biologických druhů nebo jejich skupin. Při posuzování účinků hustoty chovu a chovatelských postupů na dobré životní podmínky chovaných ryb se sleduje stav těchto ryb (jako například poškození ploutví, jiná zranění, rychlost růstu, chování a celkový zdravotní stav) a kvalita vody.“
3)
V čl. 25k odst. 1 se doplňuje nové písmeno e), které zní:
„e)
krmiva pocházející z celých ryb ulovených v rámci rybolovu s potvrzením udržitelnosti podle režimu uznaného příslušným orgánem v souladu se zásadami stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (6).
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).“" 						
4)
V článku 25k se zrušuje odstavec 2.
5)
V článku 25k se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. Histidin vyrobený fermentací lze použít v krmivu pro lososovité ryby, neposkytují-li krmné zdroje uvedené v odstavci 1 dostatečné množství histidinu, aby splňovaly stravovací potřeby daných ryb a zamezily u nich vzniku šedého zákalu.“
6)
V článku 25 l se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Pokud se přidává přirozené krmivo podle odstavce 2:
a)
může krmivo pro pangase (Pangasius spp.) uvedeného v oddílu 9 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 10 % rybí moučky nebo rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu;
b)
může krmivo pro garnáty uvedené v oddílu 7 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 25 % rybí moučky a 10 % rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu. K zabezpečení stravovacích potřeb garnátů lze jako doplněk jejich stravy použít ekologický cholesterol; není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít jiný než ekologický cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.“
7)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 25la
Zvláštní pravidla ohledně krmiv pro juvenilní jedince pocházející z ekologické akvakultury
Při chovu larev juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury lze jako krmivo použít konvenční fytoplankton a zooplankton.“
8)
V článku 25s se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Za účelem biologického omezení výskytu ektoparazitů je nutno používat pokud možno ryby-čističe, jakož i sladkou vodu, mořskou vodu a roztoky chloridu sodného.“
9)
Přílohy VII a XIIIa se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. prosince 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1358/2014 AL COMISIEI
din 18 decembrie 2014
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 889/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului în ceea ce privește originea animalelor de acvacultură ecologice, practicile de creștere a animalelor de acvacultură, hrana pentru animalele de acvacultură ecologice și produsele și substanțele autorizate pentru utilizarea în acvacultura ecologică
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (1), în special articolul 13 alineatul (3), articolul 15 alineatul (2) și articolul 16 alineatul (1),
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 834/2007 stabilește cerințele de bază pentru producția ecologică de alge marine și de animale de acvacultură. Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei (2) stabilește normele detaliate de aplicare a acestor cerințe.
(2)
În perioada noiembrie 2012-aprilie 2013, unele state membre au depus cereri de revizuire a normelor privind produsele, substanțele, sursele de hrană și tehnicile care pot fi utilizate în acvacultura ecologică. Aceste cereri au fost evaluate de grupul de experți pentru consultanță tehnică în domeniul producției ecologice (EGTOP), instituit prin Decizia 2009/427/CE a Comisiei (3). Luând în considerare avizul EGTOP, Comisia a identificat nevoia de a actualiza și integra normele existente pentru punerea în aplicare a cerințelor privind producția ecologică de alge marine și de animale de acvacultură.
(3)
În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007, se pot introduce în exploatație animale de origine neecologică, în anumite condiții, atunci când nu sunt disponibile efective tinere rezultate din genitori de origine ecologică sau provenind din exploatații ecologice. Regulamentul (CE) nr. 889/2008 stabilește restricții specifice în ceea ce privește animalele sălbatice capturate utilizate în acvacultură, inclusiv recoltarea de efective tinere de animale sălbatice pentru acvacultură. Unele practici tradiționale extensive de acvacultură în zonele umede, precum iazurile cu apă salmastră, zonele cu maree și lagunele de coastă, închise de diguri și maluri, există de secole și sunt valoroase din punct de vedere al conservării biodiversității și patrimoniului cultural, precum și din punct de vedere al perspectivei economice pentru comunitățile locale. În anumite condiții, aceste practici nu afectează starea stocurilor pentru speciile vizate.
(4)
Prin urmare, recoltarea de puiet sălbatic în scopuri de îngrășare în cadrul acestor practici tradiționale de acvacultură este considerată a fi în concordanță cu obiectivele, criteriile și principiile producției ecologice de acvacultură, cu condiția să se aplice măsuri de gestionare aprobate de autoritatea responsabilă cu gestionarea stocurilor de pește în cauză pentru a garanta exploatarea durabilă a acestora, ca repopularea să fie în conformitate cu măsurile respective și ca peștii să fie hrăniți exclusiv cu hrană care se găsește în mod natural în mediu.
(5)
EGTOP și-a exprimat îngrijorarea că sursele de hrană pentru animale și aditivii autorizați în acvacultura ecologică nu satisfac suficient cerințele nutriționale ale speciilor de pești carnivori. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (d) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007, animalele trebuie să beneficieze de o hrană care să le satisfacă cerințele nutriționale în diferite etape ale dezvoltării. Prin urmare, ar trebui să fie permisă utilizarea de pește întreg ca sursă de hrană pentru animale carnivore în acvacultura ecologică. Totuși, acest lucru nu ar trebui să conducă la o presiune suplimentară asupra stocurilor supraexploatate sau amenințate cu dispariția. Din acest motiv, doar produsele din pescuit certificate ca fiind durabile de către o terță parte ar trebui să fie utilizate pentru a produce hrana destinată animalelor carnivore în acvacultura ecologică. În acest context, credibilitatea sistemului de durabilitate utilizat este importantă pentru a-i asigura pe consumatori cu privire la sustenabilitatea generală a produselor de acvacultură ecologică. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să identifice sistemele de certificare pe care, în baza principiilor pescuitului sustenabil prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), le consideră adecvate pentru a demonstra sustenabilitatea produselor din pescuit destinate utilizării ca hrană în acvacultura ecologică. Orientările FAO din 2009 pentru etichetarea ecologică a peștelui și a produselor obținute din activitățile de pescuit maritim (5) pot fi utilizate ca referință la evaluarea adecvării sistemelor de certificare.
(6)
EGTOP a subliniat totodată necesitatea ca alimentația salmonidelor să conțină o cantitate suficientă de histidină, pentru a asigura un nivel înalt de sănătate și bunăstare pentru această specie. Date fiind variațiile semnificative ale conținutului de histidină al materiilor prime marine în funcție de specie și de sezon, precum și condițiile de producție, procesare și depozitare, ar trebui permisă utilizarea histidinei produse prin fermentație pentru a asigura satisfacerea nevoilor alimentare ale salmonidelor.
(7)
Cantitatea maximă de făină de pește permisă în prezent în furajele pentru creveți nu este suficientă pentru a satisface nevoile alimentare ale acestora și, în consecință, ar trebui mărită. Atunci când este necesară pentru a îndeplini cerințele nutriționale cantitative de hrană pentru animale, suplimentarea cu colesterol ar trebui, de asemenea, să fie permisă, în conformitate cu recomandările raportului EGTOP. În acest scop, ar trebui să fie folosit colesterolul ecologic în cazul în care este disponibil. Colesterolul derivat din lână, moluște sau alte surse poate fi, de asemenea, utilizat atunci când colesterolul ecologic nu este disponibil.
(8)
Derogarea prevăzută de articolul 25k alineatul (2) expiră la data de 31 decembrie 2014; prin urmare, acest paragraf ar trebui eliminat.
(9)
Pentru a asigura conformitatea cu articolul 15 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 în ceea ce privește creșterea efectivelor tinere obținute din genitori de origine ecologică și din exploatații ecologice, se consideră necesar, în conformitate cu raportul EGTOP, să se introducă norme specifice pentru utilizarea planctonului în hrănirea puietului ecologic. Planctonul este necesar pentru creșterea puietului și nu este produs în conformitate cu normele ecologice.
(10)
EGTOP a recomandat, de asemenea, actualizarea listei de substanțe permise pentru curățire și dezinfecție în acvacultura ecologică, în special în ceea ce privește posibilitatea de a utiliza anumite substanțe deja enumerate în prezența unor animale. Anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 889/2008 ar trebui modificată în consecință.
(11)
Domeniul de aplicare a anexei XIIIa la Regulamentul (CE) nr. 889/2008, așa cum este definit la articolul 25f alineatul (2), ar trebui să fie definit mai clar, în special în ceea ce privește practicile de creștere a animalelor.
(12)
Nivelul maxim de densitate a efectivelor pentru păstrăvul arctic ar trebui mărit, pentru a răspunde mai bine nevoilor acestei specii. De asemenea, ar trebui definite nivelurile maxime de densitate a efectivelor pentru raci. Anexa XIIIa la Regulamentul (CE) nr. 889/2008 ar trebui modificată în consecință.
(13)
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 889/2008 trebuie modificat în consecință.
(14)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare pentru producția ecologică,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 889/2008 se modifică după cum urmează:
1.
La articolul 25e, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
„(4) În scopul îngrășării, recoltarea de efective tinere de animale sălbatice pentru acvacultură se limitează în mod concret la următoarele cazuri:
(a)
afluxul natural de larve și puiet de pește sau de crustacee la umplerea iazurilor, a sistemelor de reținere și a țarcurilor;
(b)
puietul de anghilă europeană, cu condiția să existe un plan aprobat privind sistemul de gestionare pentru anghilă în exploatația respectivă și atâta timp cât reproducerea artificială a anghilei nu este realizabilă;
(c)
recoltarea de puiet sălbatic pentru diverse specii, altele decât anghila europeană, în scopul îngrășării în acvacultura tradițională extensivă din zonele umede, precum iazurile cu apă salmastră, zonele cu maree și lagunele de coastă, închise de diguri și maluri, cu condiția ca:
(i)
repopularea să fie în conformitate cu măsurile de gestionare aprobate de autoritățile competente responsabile de gestionarea stocurilor de pește în cauză pentru a asigura exploatarea sustenabilă a speciilor respective; și
(ii)
peștii să fie hrăniți exclusiv cu hrană care se găsește în mod natural în mediu.”
2.
La articolul 25f, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
„(2) În anexa XIIIa se stabilește densitatea efectivelor în funcție de specii sau de grupuri de specii. În cadrul analizei efectelor densității efectivelor și ale practicilor de creștere asupra calității vieții peștilor de crescătorie, trebuie să se monitorizeze starea de sănătate a peștilor (de exemplu, leziuni ale înotătoarelor, alte leziuni, rata de creștere, comportamentul și starea generală de sănătate) și calitatea apei.”
3.
La articolul 25k alineatul (1), se adaugă următoarea literă (e):
„(e)
produse furajere derivate din pește întreg capturat prin activități de pescuit certificate ca fiind durabile în cadrul unui program recunoscut de către autoritatea competentă, în conformitate cu principiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6).
(6) Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).”" 						
4.
La articolul 25k, se elimină alineatul (2).
5.
La articolul 25k, se adaugă următorul alineat:
„(5) Histidina produsă prin fermentație poate fi utilizată în rația de hrană a salmonidelor, atunci când sursele de hrană enumerate la alineatul (1) nu asigură o cantitate suficientă de histidină pentru a satisface nevoile alimentare ale peștelui și a preveni formarea cataractelor.”
6.
La articolul 25l, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
„(3) În cazul suplimentării hranei naturale conform alineatului (2):
(a)
rația de hrană pentru Pangasius spp., menționat în secțiunea 9 din anexa XIIIa, poate cuprinde maximum 10 % făină sau ulei de pește obținut din exploatarea durabilă a resurselor piscicole;
(b)
rația alimentară pentru creveți, menționați în secțiunea 7 din anexa XIIIa, poate cuprinde maximum 25 % făină și 10 % ulei de pește obținut din exploatarea durabilă a resurselor piscicole. Pentru a răspunde nevoilor alimentare cantitative ale creveților, se poate folosi colesterolul ecologic ca supliment alimentar; în cazul în care colesterolul ecologic nu este disponibil, se poate utiliza colesterolul neecologic, derivat din lână, moluște sau alte surse.”
7.
Se introduce următorul articol 25la:
„Articolul 25la
Norme specifice privind alimentele pentru puietul ecologic
În creșterea larvelor de puiet ecologic, pot fi utilizate ca furaje fitoplanctonul și zooplanctonul convențional.”
8.
La articolul 25s, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:
„(6) Pentru controlul biologic al ectoparaziților, se preferă utilizarea peștilor curățători și a soluțiilor pe bază de apă dulce, apă marină și clorură de sodiu.”
9.
Anexele VII și XIIIa se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 ianuarie 2015.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 18 decembrie 2014.