PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 135/2014
ze dne 11. února 2014,
kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz dikyandiamidu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1331/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále též „Čína“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 49,1 %.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise dne 14. srpna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost byla podána společností AlzChem AG (dále jen „žadatel“), která představuje 100 % celkové produkce dikyandiamidu v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. listopadu 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření ohledně pokračování dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Po zveřejnění závěrečných informací žadatel uvedl, že posuzované období mělo začít již v roce 2008, neboť posouzení až od roku 2009 by vedlo k nereprezentativním zjištěním. Zde je třeba v prvé řadě poznamenat, že při stanovení uvažovaného období za účelem ověření újmy jedná Komise do značné míry podle vlastního uvážení. Za druhé, žadatel tuto námitku přednesl příliš pozdě na to, aby délka období mohla být změněna. Posuzované období bylo navíc oznámeno již v rané fázi řízení, kdy však proti jeho délce žadatel námitku nevznesl. V nynější pokročilé fázi řízení již délku období nelze změnit, a to jak z praktických důvodů, tak proto, že změna na základě shromážděných důkazů by nebyla slučitelná s nestranností šetření. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
V Číně bylo kontaktováno dvanáct známých vyvážejících výrobců. Jelikož požadované informace předložil pouze jeden vyvážející výrobce z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, bylo identifikováno deset dovozců dikyandiamidu do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. S ochotou spolupracovat na současném přezkumu se přihlásili pouze dva z nich. Výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení, tudíž nebyl nutný.
(11)
Všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, zaslala Komise ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu dotazníky. Odpovědi zaslali výrobce v Unii, spolupracující vyvážející výrobce v Číně, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a jeden uživatel v Unii.
(12)
Dodatečná stanoviska zaslali dva dovozci/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, a tři uživatelé v Unii.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobce v Unii:
-
AlzChem AG, Trostberg, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd., Š’-cuej-šan, Čína;
c)
dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Helm AG, Hamburk, Německo;
d)
uživatelé v Unii:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francie.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. 1-kyanoguanidin (dikyandiamid) (dále jen „DCD“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 2926 20 00. Vyrábí se z páleného vápna a sazí v několika výrobních krocích. Je to tuhá látka ve formě jemného bílého krystalického prášku, obvykle bez zápachu.
(15)
DCD se obvykle používá jako meziprodukt k výrobě širokého spektra dalších chemických meziproduktů, například farmaceutických přípravků, v různých průmyslových použitích - ve vodárenství, při výrobě papíru a celulózy, textilu a v kožedělném průmyslu - a v různých oblastech použití epoxidů. Je klíčovým článkem řetězce dusík-uhlík-dusík (NCN) v konečných výrobcích pro úzký segment trhu, k nimž patří například guanidin nitrát a jiné NCN deriváty.
(16)
Většina DCD prodávaného na trhu Unie je standardního typu. DCD v menších částicích (tzv. mikronizovaný DCD) se prodává v menším množství. Spolupracující čínští vyvážející výrobci poskytli údaje pouze k standardnímu typu.
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Jeden uživatel vznesl dotaz, zda lze DCD z Unie a čínský DCD považovat za obdobné výrobky, neboť standardní typ DCD vyráběný výrobním odvětvím Unie je údajně vyšší kvality než DCD vyráběný čínskými vyvážejícími výrobci. Tento uživatel zejména uvedl, že obsah vody v čínském DCD má být oproti obsahu vody v DCD vyráběném v Unii výrazně vyšší a mnohem nestálejší. Čínský DCD má kromě toho obsahovat také vyšší obsah nečistot.
(18)
Stejně jako původní šetření i toto šetření prokázalo, že přestože jisté kvalitativní rozdíly mohou existovat, není možné je kvantifikovat a navíc nemají vliv na základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti DCD vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie a dotčeného výrobku, a bylo shledáno, že oba výrobky jsou stejné a mají stejné konečné využití.
(19)
Podle jiného uživatele by se antidumpingová opatření neměla vztahovat na mikronizovaný DCD, neboť ten se od standardního DCD údajně liší fyzikálními vlastnostmi, konečným využitím a cenou.
(20)
Šetřením bylo nicméně prokázáno, že oba typy mají stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti. Následné zpracování standardního DCD, jímž vzniká mikronizovaný DCD, totiž spočívá v prostém fyzickém postupu (mletí), nikoli chemickém zpracování. Navíc přestože ceny mikronizovaného DCD jsou vyšší než ceny standardního DCD, mají oba typy stejné konečné využití a jsou zaměnitelné.
(21)
Stejně jako původní šetření i toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Číně, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
(23)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna společnost, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Tato společnost dovezla během období průzkumného šetření více než 35 % objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie. Během období původního šetření tato společnost nevyvážela, a tudíž na původním šetření nespolupracovala.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Srovnatelná země
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
Jelikož se dotčený výrobek mimo Unii a Čínu nevyráběl, uvedla Komise v oznámení o zahájení, že běžnou cenu stanoví na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, stejně jako tomu bylo v případě původního šetření.
(26)
Obdobný výrobek byl výrobním odvětvím Unie prodáván v reprezentativním množství. Domácí prodej výrobního odvětví Unie byl ovšem mírně ztrátový. Proto byla běžná hodnota založena na výrobních nákladech výrobního odvětví Unie zvýšených o přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a o zisk. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny stejnou metodou jako v původním šetření. V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla provedeny úpravy výrobních nákladů výrobního odvětví Unie tak, aby došlo k vyrovnání dodatečných nákladů na dopravu v důsledku fyzického oddělení výrobních jednotek, neexistujícího přímého přístupu k surovinám, které musí být přepravovány ze vzdálených míst jejich výroby, a v důsledku likvidace vedlejšího produktu (černé vápno). Stejné úpravy byly provedeny také v původním šetření.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Všechen prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.2.3 Srovnání
(28)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(29)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrnem vývozní ceny.
(31)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu, ačkoli výrazně nižšího, než jaká byla úroveň dumpingu zjištěná v původním šetření.
3.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1 Předběžná poznámka
(32)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(33)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 30 % celkové výrobní kapacity v Číně během období přezkumného šetření.
3.3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita čínských výrobců
(34)
Jelikož o čínském výrobním odvětví zabývajícím se výrobou DCD není veřejně k dispozici mnoho informací, vycházelo se při formulování závěrů ohledně volné kapacity především z informací uvedených v žádosti o přezkum a z informací získaných od jediného spolupracujících výrobce, jež byly pokud možno ověřeny porovnáním s veřejně dostupnými informacemi.
(35)
Na základě výše uvedeného se předpokládá, že se celková instalovaná kapacita v Číně mezi roky 2007 a 2012 zvýšila. Skutečná výroba během období přezkumného šetření však činila jen 80 000 tun, což nasvědčuje tomu, že volná kapacita zřejmě existuje. Instalovaná kapacita v Číně během období přezkumného šetření představovala více než celosvětovou poptávku po DCD a volná kapacita zřejmě představuje více než celkovou spotřebu Unie během období přezkumného šetření, zatímco domácí čínská spotřeba během období přezkumného šetření představovala pouhých 40 000 tun, tj. polovinu skutečné čínské výroby.
(36)
Pokud jde o volnou kapacitu, z informací shromážděných na místě během období přezkumného šetření plyne, že jediný spolupracující výrobce, jenž v roce 2012 představoval 20 % celkové instalované kapacity v Číně, získal povolení k rozšíření kapacity o 50 % do roku 2014. Očekává se, že tato nová kapacita bude mimo jiné využita pro vlastní výrobní postupy výrobce (využití DCD pro vlastní potřebu) a pro čínský domácí trh, který během období přezkumného šetření absorboval přibližně polovinu výroby DCD jediného spolupracujícího výrobce. Z informací získaných od jediného spolupracujícího výrobce plyne, že budoucí investice do kapacity budou využity mimo jiné k zásobování čínského domácího trhu, který je rozsáhlý a rychle roste.
(37)
Čína je tak schopna vyrábět značná množství na vývoz, a to především proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by domácí trh dokázal absorbovat všechnu volnou kapacitu.
3.3.3 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(38)
Podle Eurostatu a ověřených údajů o dovozu objem dovozu z Číny po zavedení opatření v roce 2007 prudce klesl a zvyšovat se pomalu začal mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, avšak na úroveň roku 2007 se už nedostal. Tento průběh se taktéž odráží v podílu čínského dovozu na trhu, který se z 40-45 % v roce 2007 propadl na 10-15 % v roce 2009, přičemž na konci období přezkumného šetření se vrátil na úroveň 15-20 %, a to navzdory nárůstu čínských cen o 73 %.
3.3.4 Atraktivita trhu Unie
(39)
Trh Unie je relativně velký trh, který spotřebovává zhruba 18 % světové produkce DCD, ale není to nutně nejatraktivnější ani jediný atraktivní trh z hlediska prodejních segmentů a cen (viz 74. bod odůvodnění). Z dostupných informací totiž plyne, že čínští výrobci očekávají nárůst poptávky ze strany farmaceutického průmyslu, například v Indii, který DCD používá mimo jiné jako vstupní produkt při výrobě léku k léčbě diabetu (metformin). Tato nová poptávka by tak případně mohla absorbovat velkou část volné čínské kapacity. Na základě výše uvedeného se má za to, že trh Unie není pro čínské vývozce jediný atraktivní trh.
3.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(40)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký trh, který byl v minulosti pro čínské vývozce poměrně přitažlivý, a na volné kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, lze vyvodit závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval. Je však třeba poznamenat, že současná úroveň dumpingu je výrazně nižší, než jaká byla zjištěna v původním šetření.
4. SITUACE NA TRHU UNIE
4.1 Předběžná poznámka
(41)
Protože se analýza týká pouze jedné společnosti, je s ohledem na důvěrnost většina ukazatelů uváděna v podobě indexů nebo rozpětí.
4.2 Výrobní odvětví Unie
(42)
Výroba výrobce v Unii, společnosti AlzChem AG, představuje 100 % výroby DCD v Unii. Má se proto za to, že společnost AlzChem AG představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3 Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu jiného než závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o dovozu, jež byly ověřeny porovnáním s jinými statistickými zdroji. Během posuzovaného období se spotřeba vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
11 042
13 712
14 338
14 146
Index (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Vedle volné tržní spotřeby uvedené výše bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období se využití DCD pro vlastní potřebu výrobním odvětvím Unie pohybovalo mezi 10 a 20 % výroby v Unii a vyvíjelo se následovně:
Tabulka 2
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Využití pro vlastní spotřebu - Index (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4 Dovoz z Číny do Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že na šetření spolupracoval pouze jeden vývozce, bylo shledáno, že údaje Eurostatu jsou nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Údaje Eurostatu se týkají 27 členských států Unie a byly ověřeny porovnáním s jinými zdroji, například čínskými vývozními statistikami, databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji od spolupracujícího dovozce/uživatele.
(46)
Zásilky DCD z Číny byly dováženy ve dvou celních režimech. V běžném režimu bylo povinné jak běžné clo, tak antidumpingové clo. V režimu aktivního zušlechťovacího styku nebylo povinné žádné z cel, neboť materiál byl použit k výrobě následných výrobků, jež byly vyvezeny mimo Unii. Jak plyne z níže uvedené tabulky, režim aktivního zušlechťovacího styku představoval během období přezkumného šetření přibližně dvě třetiny dovozu.
4.4.1 Objem a podíl na trhu
(47)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2007 objem čínského dovozu výrazně poklesl. Celkový podíl na trhu činil během období přezkumného šetření zhruba 15-20 %. Přesto objem dovozu pocházejícího z Číny v běžném celním režimu během posuzovaného období fluktuoval, zatímco čínský dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku se více než zdvojnásobil. Vezmeme-li v úvahu oba režimy, objem dovozu se během sledovaného období zvýšil, zůstal nicméně pod úrovní z doby před uložením opatření (více než 6 000 tun).
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu - běžný režim (v tunách)
881
1 251
1 781
730
Index (2009 = 100)
100
142
202
83
Podíl na trhu
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Průměrná dovozní cena - běžný režim (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Průměrná dovozní cena - režim zušlechťovacího styku (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Objem dovozu - režim zušlechťovacího styku (v tunách)
676
984
654
1 467
Index (2009 = 100)
100
146
97
217
Podíl na trhu - všechny režimy
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2 Cena
(48)
Jak vyplývá z tabulky výše, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období výrazně zvýšily.
(49)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že tento vývoj cen nelze vysvětlit vývojem cen hlavních nákladových položek, tj. surovin a energií. Na podporu svého tvrzení však nepředložilo žádné jiné vysvětlení ani přesvědčivé důkazy.
4.4.3 Cenové podbízení
(50)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF dovozu z Číny (pouze u standardního DCD). Prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny zejména o přepravní náklady a provize na úroveň ceny ze závodu. Údaje o cenách CIF vývozu z Číny byly získány od Eurostatu a byly porovnány s cenami v databázi podle čl. 14 odst. 6, přičemž údaje o dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku byly vyřazeny. Tyto ceny CIF byly zvýšeny o náklady související s celním odbavením, totiž o clo a náklady po dovozu. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku, je analyzováno v 83. bodě odůvodnění.
(51)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření nedocházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(52)
Z jiných třetích zemí se dováželo pouze v zanedbatelném množství.
(53)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období nikdy nepřekročil 2 % podílu na trhu. Šetřením bylo zjištěno, že šlo ve skutečnosti o dovoz standardního DCD původně vyrobeného v Číně a následně mikronizovaného v USA.
Tabulka 4
Dovoz z USA
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
192
237
282
255
Index (2009 = 100)
100
123
147
133
Podíl na trhu
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní odvětví Unie provozovalo integrovaný výrobní řetězec, kam spadala výroba nejen DCD, ale také výrobních surovin a následných výrobků. Kapacita Unie, pokud jde o výrobu DCD, se od roku 2009 nezměnila. Během posuzovaného období zvyšoval výrobce v Unii výrobu zejména z důvodu zvýšené poptávky na trhu Unie, jak uvádí tabulka 1. Od roku 2010 výrobce v Unii vyrábí spíše na plnou kapacitu. V roce 2009 vyráběl méně, neboť výroba i prodej byly ovlivněny finanční krizí.
Tabulka 5
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba - Index (2009 = 100)
100
115
113
109
Výrobní kapacita - Index (2009 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Zásoby
(56)
Výrobce v Unii v průběhu posuzovaného období udržoval nízké zásoby, což nebylo jako faktor pro posouzení situace výrobního odvětví Unie považováno za významné.
Tabulka 6
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zásoby - Index (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(57)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 26 %, přičemž prodejní ceny stouply o 7 %.
(58)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit prodej v Unii díky zvýšené spotřebě, jak uvádí tabulka 1. Výrobní odvětví Unie drželo na trhu Unie velmi velký podíl.
Tabulka 7
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem prodeje - Index (2009 = 100)
100
121
125
126
Podíl na trhu
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prodejní cena - Index (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Ziskovost a peněžní tok
(59)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie významně zlepšila, neboť bylo schopno zvýšit objem prodeje i prodejní cenu na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení. Míra zlepšení ziskovosti vynikne ještě více ve srovnání s obdobím původního šetření, kdy výrobní odvětví bojovalo s těžkými ztrátami (- 20 až - 30 %).
Tabulka 8
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 5 % až 0 %
(60)
Ziskovost transakcí pro vlastní potřebu byla poměrně dobrá.
(61)
Během posuzovaného období byl tok peněz vždy záporný, ovšem s výjimkou období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem celkové ziskovosti.
Tabulka 9
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok - Index (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
- 174
4.6.5 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(62)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období investovalo do údržby a optimalizace stávajícího výrobního strojního vybavení. V roce 2009 uskutečnilo významnou novou investici související s mikronizovaným DCD.
Tabulka 10
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice - Index (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Návratnost investic během posuzovaného období zůstala záporná, což je v souladu s výše zmíněnou ziskovostí.
Tabulka 11
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Výrobní odvětví Unie neuvedlo, že by během posuzovaného období narazilo na potíže při opatřování kapitálu.
4.6.6 Zaměstnanost, produktivita, růst a mzdy
(65)
Investice uskutečněné během posuzovaného období přispěly ke zvýšení počtu kvalifikovaných zaměstnanců. Průměrná úroveň mezd se během posuzovaného období zvýšila o 15 %.
(66)
Zvýšení zaměstnanosti a produktivity se odrazilo ve zvýšení výroby v roce 2010.
Tabulka 12
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců - Index (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivita (v tunách na zaměstnance) - Index (2009 = 100)
100
108
108
105
Náklady práce na zaměstnance - Index (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(67)
Jak je vysvětleno v bodě 3.2 výše, dumping během období přezkumného šetření pokračoval.
(68)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny nelze považovat za příliš významný. V porovnání s původním šetřením se situace výrobního odvětví Unie výrazně zlepšila - vytrvale se zotavovalo z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o ziskovost, prodej a podíl na trhu.
4.6.8 Závěr
(69)
Přestože některé výše zmíněné aspekty pozitivního vývoje jsou relativně nedávné, má se za to, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ke konci období přezkumného šetření byly všechny finanční ukazatele pozitivní nebo téměř pozitivní.
(70)
Uložení antidumpingových opatření v roce 2007 umožnilo výrobnímu odvětví Unie postupně se zotavit ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál směrem na trh Unie a země mimo Unii. To, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustrují vysoká úroveň výroby, využití kapacity a zvýšení jak prodejních cen v Unii, tak ziskovosti. Během období přezkumného šetření již nedocházelo k podstatné újmě v důsledku čínského dovozu.
(71)
Po zveřejnění informací žadatel vznesl námitku, že skutečnost, že v rámci původního šetření vykazovaly některé ukazatele újmy pozitivní trend, tehdy Komisi nezabránila ve stvrzení existence podstatné újmy. Tato námitka musí být zamítnuta. Nařízení (ES) č. 1331/2007 reagovalo na odlišné okolnosti, zejména pak na malou ziskovost výrobního odvětví Unie. Přezkum před pozbytím platnosti je navíc zcela jiným postupem než šetření podle článku 5 základního nařízení. Zatímco v šetření podle článku 5 základního nařízení se zjišťuje, zda dumping způsobuje újmu domácímu výrobnímu odvětví, přezkum před pozbytím platnosti je výhledovou studií, jejímž cílem je analyzovat vývoj událostí v případě, že opatření pozbudou platnosti.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(72)
Jak je doloženo výše, výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
5.1 Dopad volné kapacity v Číně
(73)
Šetřením bylo zjištěno, že Čína disponuje rozsáhlými výrobními kapacitami (viz 34. až 37. bod odůvodnění). Neexistují však žádné rozumné důvody ke tvrzení, že tyto volné kapacity by mohly mít za následek zvýšený dovoz do Unie.
(74)
Unie je jen jedním z mnoha trhů, kde čínští vyvážející výrobci prodávají své výrobky. Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie, spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem a získané z čínských vývozních statistik potvrzují, že pokud jde o ceny, nejméně stejně atraktivní jako trh Unie je několik dalších trhů mimo Unii.
(75)
Pokud jde o vývozní ceny výrobního odvětví Unie, ty byly často vyšší než ceny v Unii. Po zveřejnění informací žadatel přednesl námitku, že jeho vyšší vývozní ceny nijak nesouvisejí s relativní atraktivností těchto trhů, nýbrž že je lze vysvětlit skutečností, že tento prodej se týkal pouze malých objemů. Tato námitka by měla být zamítnuta, poněvadž celkové prodejní objemy výrobního odvětví Unie vyvážené na vývozní trhy byly během období přezkumného šetření stále významné (mezi 20 a 30 % výroby výrobního odvětví Unie). Nebylo rovněž nijak doloženo, že se prodejní transakce zákazníkům uskutečňovaly ve výrazně nižších objemech.
(76)
Na zvláštní atraktivitu trhu Unie oproti ostatním vývozním trhům nepoukazují ani statistické údaje o čínských vývozních cenách DCD na různé trhy. Značná volná kapacita existovala již během období přezkumného šetření, do cenotvorby čínských vývozců se však nijak škodlivě nepromítla. To, že volná kapacita se bude dále zvyšovat, v tomto případě nenaznačuje pravděpodobnost obnovení újmy. Zdaleka největším trhem na světě pro DCD je totiž Indie. Z čínských vývozních statistik plyne, že objem čínského prodeje do Unie představoval jen asi 10 % objemu prodeje do Indie a že průměrné čínské prodejní ceny do Unie za tunu výrobku byly víceméně shodné s čínskými prodejními cenami do Indie. Jinými slovy, stejně přitažlivé pro výrobce DCD jsou převažující tržní ceny na důležitém indickém trhu (které se během posuzovaného období zvýšily v průměru o 65 %). Nic nenasvědčuje tomu, že se volné kapacity v Číně promítnou do nárůstu dovozu do Unie. Pro tuto chvíli lze očekávat, že alespoň část těchto volných kapacit nebude v nejbližší budoucnosti využita. Tento závěr je vysloven na základě dřívějšího vývoje, neboť údaje poskytnuté žadatelem naznačují, že zatímco od roku 2008 do konce období přezkumného šetření Čína zvýšila kapacitu o zhruba 50 %, celkovou výrobu zvýšila jen o zhruba 20 %. Výhled do roku 2016, který vypracoval žadatel, naznačuje, že čínské kapacity budou výrazně přesahovat celosvětovou poptávku, a zůstanou tudíž prozatím nevyužity. Přebytečná kapacita na celostátní úrovni by byla nižší, kdyby předpoklady vycházely z údajů o prodeji od spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně. To, že čínská výroba DCD na rozdíl od výroby v Unii (viz 55. bod odůvodnění výše) netvoří součást plně integrovaného výrobního řetězce, znamená, že nevyužití kapacit představuje nižší finanční zátěž.
(77)
Jistá rostoucí poptávka, zejména ze strany farmaceutického odvětví v zemích jako Indie (viz 39. bod odůvodnění), bude kromě toho zřejmě schopna absorbovat další část přebytku čínské výrobní kapacity. Na základě šetření byl navíc vyvozen závěr, že výrobky DCD společnosti AlzChem AG jsou pro uživatele v Unii atraktivnější, a to mimo jiné díky zeměpisné poloze a spolehlivosti dodávek. Z pohledu klíčových uživatelů v Unii, kteří nakupují významná množství DCD, má společnost AlzChem AG díky tomu před čínskými výrobci jistou výhodu. S ohledem na tyto souvislosti proto nejsou rozsáhlé výrobní kapacity v Číně jako takové důvodem k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení újmy. Pouze skutečnost, že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na celosvětové výrobní kapacitě, nemůže tento závěr zvrátit.
5.2 Dopad předpokládaného růstu trhu
(78)
Několik stran zmínilo očekávaný výrazný růst trhu s DCD na celosvětové úrovni, který poženou vpřed především zavedená využití ve farmaceutickém průmyslu a zemědělství. Je tomu tak v důsledku nárůstu výroby léku k léčbě diabetu zejména v Indii. Tento růst lze sledovat již nyní v nárůstu spotřeby Unie, jak je patrné z tabulky 1.
(79)
Také na trhu Unie se očekává další růst, třebaže omezenější. To proto, že v Unii se nachází jeden velký výrobce farmaceutických výrobků, které prodává do celého světa.
(80)
Po zveřejnění informací žadatel zpochybnil rozsah tohoto růstu. Je však třeba poznamenat, že jeho interpretace jsou v tomto ohledu protichůdné a že na solidní poptávku v Unii a na významný celosvětový růst poukazuje několik zdrojů. Údaje o prodeji od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce svědčí o rychle rostoucí spotřebě na čínském domácím trhu. Nic v dokumentaci tedy nemohlo podpořit tvrzení žadatele, že poptávka stagnuje nebo bude stagnovat.
(81)
Po zveřejnění informací žadatel také zdůraznil, že přišel o prodejní objemy a podíl na trzích mimo Unii. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Unie vyrábělo na téměř plnou kapacitu se zanedbatelnými zásobami, zatímco spotřeba DCD v Unii rostla. To, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně využít výhod růstu na jiných trzích, lze přičíst spíše tomu, že se rozhodlo zaměřit se více na trh Unie, aniž by podstatně zvýšilo svou výrobní kapacitu. To by se však mohlo změnit, pokud se uskuteční jeho plány na rozšíření výroby. Očekává se proto, že i když se objemy dovozu čínského DCD do Unie v nejbližší době zvýší, nebude to automaticky znamenat obnovení újmy. Výrobní odvětví Unie bude stejně jako čínští výrobci těžit ze zvýšení celosvětové poptávky.
(82)
Jak bylo uvedeno výše, výrobce v Unii se v tomto směru těší na trhu dobrému jménu a je podle všeho pro několik klíčových zákazníků preferovaným dodavatelem, přinejmenším u některých využití DCD. Kvalita a spolehlivost jeho výrobků DCD v Unii znamená, že je schopen zajistit si u klíčových zákazníků významné zakázky, a očekává se, že tato situace bude pokračovat bez ohledu na to, zda budou opatření zrušena či nikoliv. Po zveřejnění závěrečných informací jeden významný uživatel v Unii uvedl, že bude i nadále nakupovat výrobek dotčený řízením od výrobního odvětví Unie, i kdyby antidumpingová opatření byla zrušena.
5.3 Další okolnosti
(83)
Jak je vysvětleno v 50. a 51. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření nedocházelo u cen čínského dovozu k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. V normálním režimu k cenovému podbízení nedocházelo (zhruba jedna třetina objemu dovozu). Jisté cenové podbízení bylo zaznamenáno v režimu aktivního zušlechťovacího cyklu (zhruba dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření). Tato situace je však zcela odlišná od cenového podbízení zjištěného v původním šetření a je výsledkem celkového postupného nárůstu dovozních cen od zavedení opatření, přestože tento nárůst neprobíhal plynule. Ceny CIF čínského dovozu na hranici Unie se ve skutečnosti od roku 2009 do konce období přezkumného šetření zvýšily o 73 %.
(84)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že dokáže být konkurenceschopné i bez opatření, neboť vyvezlo významné objemy (20 až 30 % výroby během období přezkumného šetření) do zemí mimo Unii, kde žádná opatření neplatí a kde čelilo čínské konkurenci bez podpory antidumpingových opatření. Níže uvedený klesající objem vývozu je nutné vnímat ve spojitosti s rostoucím objemem prodeje do Unie a nezměněnou výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie, jež byla v zásadě plně využita.
Tabulka 13
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem vývozu - Index (2009 = 100)
100
105
80
77
Vývozní cena (zákazníci bez spojení) - Index (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Protože výrobní odvětví Unie učinilo podání, byly analyzovány také ceny čínského vývozu během osmi měsíců po období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie v podání konstatovalo, že krátce po období přezkumného šetření opět začal tvrdý cenový nátlak ze strany čínských dovozců. Podle čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 11 odst. 5 základního nařízení se zpravidla nepřihlíží k informacím, které se týkají období po období přezkumného šetření. I kdyby však k těmto informacím přihlédnuto bylo, nebylo by v této fázi možné vyvodit žádný závěr, poněvadž není jasné, zda je tato změna cen, pokud by byla potvrzena, trvalé povahy. Například ačkoli ceny od konce období přezkumného šetření do května 2013 klesaly, v červnu 2013 opět o 10 % vzrostly. Vzhledem k tomu, že tyto ceny po období přezkumného šetření byly stále výrazně vyšší než ceny sledované v původním šetření, předpoklad, že by v blízké budoucnosti mohly významně zhoršit současnou situaci výrobního odvětví Unie, které netrpí podstatnou újmou, nedosahuje hranice pravděpodobnosti.
(86)
Závěrem lze říci, že nic nenasvědčuje tomu, že zrušení opatření by mělo v krátkodobém až střednědobém výhledu dopad na tržní ceny. Je nutné poznamenat, že velký podíl DCD prodávaného v Unii podléhá smlouvám uzavřeným na několik let a že pro výrobní odvětví uživatelů mají spolehlivé a stále dodávky zásadní význam. Dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření se navíc uskutečnily v režimu aktivního zušlechťovacího styku, a dovozní ani antidumpingová cla tudíž nebyla povinná. Souhrnně vzato, přestože nelze vyloučit, že u některých smluv dojde ke změně vyjednaných podmínek a u dovozních cen franko přístav určení k jejich snížení, není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, bude se tak dít v rozsahu, který by působil újmu.
5.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(87)
Vzhledem k výše uvedenému není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, muselo by výrobní odvětví Unie snížit prodejní a výrobní objemy nebo ceny DCD v rozsahu, který by měl podstatný dopad na jeho ziskovost a celkové postavení.
(88)
S ohledem na rostoucí celosvětovou poptávku, na objemy a ceny čínského dovozu během období přezkumného šetření a na ceny na jiných trzích se naopak očekává, že i přes neexistenci opatření prodej DCD ze strany výrobního odvětví Unie neoslabí a že bude mít pozitivní vliv na jeho řetězec DCD a řetězec činností NCN.
(89)
Očekává se, že výrobní odvětví Unie zůstane ve stavu plné kapacity, ať už budou opatření zrušena či nikoliv. Výrobní odvětví Unie krom toho tento rok dokončilo předběžnou přípravu programu rozšíření výroby. Na podzim roku 2013 v zásadě souhlasilo se zvýšením své kapacity výroby DCD. Trh, včetně významných zákazníků sídlících v Unii, tento program rozšíření výroby přivítal. Tento plán rozšíření výroby naznačuje, že výrobní odvětví Unie věří v silnou celosvětovou poptávku a že tento růst bude pro společnost AlzChem přínosný.
(90)
Přestože výrobní odvětví Unie bude v blízké budoucnosti vystaveno jistému cenovému tlaku čínského dovozu, neočekává se, že jeho účinky z hlediska cen a ziskovosti budou významné, neboť výrobní odvětví Unie má velký podíl na trhu, výhodu z hlediska kvality a spolehlivosti dodávek a schopnost zajistit si významné zakázky. Tyto účinky by tudíž nesplňovaly kritérium „pravděpodobnosti újmy“ ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(91)
Komise došla k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
6. ZÁJEM UNIE
(92)
Vzhledem k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy, nejsou nutná zjištění týkající se zájmu Unie.
7. ZRUŠENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(93)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zrušena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí závěrečných informací. Tato podání a připomínky byly v podložených případech vzaty řádně v úvahu, avšak žádné z nich nemohlo změnit výše uvedený závěr.
(94)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz DCD pocházejícího z Číny měla být zrušena a řízení zastaveno.
(95)
Vzhledem k některým výše popsaným okolnostem, zejména existenci volné kapacity v Číně a možného výskytu cenového podbízení po období přezkumného šetření, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, aby mohla urychleně a příslušným způsobem zakročit, pokud by si to situace vyžádala. Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu), v současnosti kódu KN 2926 20 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se zrušuje a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. února 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 135/2014 AL CONSILIULUI
din 11 februarie 2014
de abrogare a taxei antidumping la importurile de diciandiamidă originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatele (2) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsuri în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1331/2007 (2), o taxă antidumping definitivă (denumită în continuare „măsuri antidumping definitive”) la importurile de 1-cianoguanidină (diciandiamidă) originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem de 49,1 %.
1.2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(2)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping definitive în vigoare (3), Comisia a primit, la 14 august 2012, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost introdusă de către AlzChem AG (denumită în continuare „solicitantul”), reprezentând 100 % din producția totală de diciandiamidă realizată în Uniune.
(3)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor antidumping definitive ar conduce probabil la continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii.
1.3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(4)
Constatând, după consultarea Comitetului consultativ, existența unor dovezi suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 15 noiembrie 2012, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
1.4. Ancheta
1.4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(5)
Ancheta privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2011 și 30 septembrie 2012 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea evoluției situației în vederea evaluării probabilității reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).
(6)
După comunicarea constatărilor finale, solicitantul a susținut că perioada examinată ar fi trebuit să înceapă în 2008, deoarece 2009 ar produce constatări neconcludente. În primul rând, ar trebui remarcat faptul că Comisia se bucură de o largă putere de apreciere atunci când stabilește perioada care trebuie luată în considerare pentru a verifica un prejudiciu. În al doilea rând, solicitantul a făcut această declarație într-un stadiu prea tardiv pentru a modifica această perioadă. Perioada examinată a fost anunțată de la începutul procedurii, dar solicitantul nu a contestat-o atunci. Perioada nu poate fi modificată într-o etapă atât de tardivă a procedurii din motive practice și deoarece o modificare pe baza probelor colectate ar compromite imparțialitatea anchetei. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
1.4.2. Părțile vizate de anchetă
(7)
Comisia a anunțat oficial solicitantul, producătorii-exportatori din țara în cauză, importatorii neafiliați, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții țării exportatoare despre deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.
(8)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din țara în cauză și de importatori neafiliați, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se recurgă la eșantionare și, în caz afirmativ, să aleagă eșantionul, respectivelor părți li s-a solicitat, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(9)
Au fost contactați doisprezece producători-exportatori cunoscuți din China. Întrucât numai un producător-exportator din China a furnizat informațiile solicitate, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori.
(10)
În ceea ce privește importatorii, au fost identificați și invitați să furnizeze informații necesare pentru eșantionare 10 importatori neafiliați de diciandiamidă în Uniune. Numai doi dintre aceștia s-au manifestat și s-au arătat dispuși să coopereze în cadrul prezentei reexaminări. Prin urmare, eșantionarea nu a fost necesară pentru importatorii neafiliați.
(11)
Comisia a transmis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri din partea unui producător din Uniune, din partea unui producător-exportator cooperant din China, din partea a doi importatori neafiliați și a unui utilizator din Uniune (și importatorii sunt din Uniune).
(12)
Au fost primite observații suplimentare din partea a doi importatori/comercianți neafiliați și din partea a trei utilizatori din Uniune.
(13)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării dumpingului și a reapariției prejudiciului și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare în spațiile de lucru ale următoarelor părți interesate:
(a)
producătorul din Uniune:
-
AlzChem AG, Trostberg, Germania;
(b)
producătorul-exportator din China:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd Shizuishan, China;
(c)
importatorul neafiliat din Uniune:
-
Helm AG, Hamburg, Germania;
(d)
utilizatorul din Uniune:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Franța.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(14)
Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în ancheta inițială, și anume 1-cianoguanidina (diciandiamidă) (denumită în continuare „DCD”), originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „produsul în cauză”), încadrată în prezent la codul NC 2926 20 00. Diciandiamida este produsă în mai multe etape de producție, din var nestins și negru de fum. Aceasta este o substanță solidă sub formă de pudră fină, albă, cristalină, de obicei inodoră.
(15)
DCD este folosită de regulă ca substanță intermediară pentru producerea unei game largi de alte produse chimice intermediare, cum ar fi produsele farmaceutice, precum și la diferite aplicații industriale - apă, celuloză și hârtie, textile, pielărie - și diferite domenii de aplicare a produselor epoxidice. Este un element esențial în lanțul de producție azot - carbon - azot (NCN), cu produși finali specializați cum ar fi nitratul de guanidină și alți derivați NCN.
(16)
Majoritatea DCD vândută pe piața Uniunii este de calitate standard. Doar o cantitate limitată prezintă particule de dimensiuni mai mici (așa-numita micro DCD). Producătorul-exportator chinez cooperant a furnizat numai date cu privire la tipul standard.
2.2. Produsul similar
(17)
Un utilizator s-a întrebat dacă DCD din Uniune și DCD provenind din China sunt produse diferite, dat fiind că tipul standard de DCD produsă de industria din Uniune este, conform afirmațiilor sale, de o calitate superioară celui produs de producătorii-exportatori chinezi. În special, acest utilizator a susținut că conținutul de apă al DCD din RPC este semnificativ mai ridicat și mai instabil în comparație cu conținutul de apă al DCD produsă în Uniune. De asemenea, DCD din RPC ar avea un conținut mai ridicat de impurități.
(18)
Ca în cazul anchetei inițiale, ancheta a arătat că, deși există unele diferențe în ceea ce privește calitatea, acestea nu pot fi cuantificate și, mai mult, nu influențează caracteristicile chimice, fizice și tehnice de bază ale DCD produse și comercializate de către industria Uniunii în Uniune și ale produsului în cauză, acestea fiind considerate similare și cu aceleași utilizări finale.
(19)
Un alt utilizator a susținut că „micro DCD” ar trebui să fie exclusă din domeniul de aplicare al măsurilor antidumping din cauza unor presupuse diferențe între caracteristicile fizice, utilizările finale și prețurile acesteia în comparație cu DCD standard.
(20)
Ancheta a arătat, totuși, că ambele tipuri au aceleași caracteristici chimice, fizice și tehnice de bază. Prelucrarea ulterioară a DCD standard pentru a produce „micro DCD” implică un proces fizic simplu (frezarea), dar fără prelucrare chimică. În plus, chiar dacă prețurile „micro DCD” sunt mai mari decât cele ale DCD standard, ambele tipuri au aceleași utilizări finale de bază și sunt, în mod normal, interschimbabile.
(21)
Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în cazul anchetei inițiale, produsul în cauză și produsele fabricate și vândute pe piața internă din China, precum și cele fabricate și vândute în Uniune de producătorul din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate ca fiind produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI
3.1. Observații preliminare
(22)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea conduce la o continuare a dumpingului.
(23)
Astfel cum se menționează în considerentul 9, dat fiind că numai o singură societate a cooperat, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori din China. Această societate a efectuat peste 35 % din importurile de produs în cauză din China către Uniune în cursul PAR. Această societate nu a realizat exporturi în cursul PA a anchetei inițiale și, prin urmare, nu a cooperat la ancheta inițială.
3.2. Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR
3.2.1. Țară analoagă
(24)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analoagă”) sau pe baza prețului practicat la exportul dintr-o astfel de țară terță către alte țări, inclusiv către Uniune sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru a include o marjă de profit rezonabilă.
(25)
În cazul în care produsul în cauză nu este fabricat decât în Uniune și în RPC, Comisia a indicat în avizul de deschidere intenția de a calcula valoarea normală pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite în Uniune pentru produsul similar, astfel cum s-a procedat în cadrul anchetei inițiale.
(26)
Produsul similar a fost vândut de către industria din Uniune în cantități reprezentative. Cu toate acestea, vânzările interne ale industriei din Uniune erau generatoare de pierderi, deși aproape de pragul de rentabilitate. În consecință, valoarea normală a fost determinată pe baza costurilor de producție ale industriei din Uniune plus o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, costurile generale și administrative, precum și pentru profit. Costurile de vânzare, costurile generale și administrative și profitul au fost determinate prin aceeași metodă ca și în ancheta inițială. În temeiul articolului 11 alineatul (9), au fost efectuate ajustări la costurile de producție ale industriei din Uniune pentru a lua în considerare costurile suplimentare de transport datorate separării fizice a unităților de producție, lipsei accesului direct la materiile prime, care trebuie transportate de la situri de producție aflate la distanțe mari, precum și eliminării subprodusului (var negru). Aceste ajustări au fost efectuate, de asemenea, în cadrul anchetei inițiale.
3.2.2. Prețul de export
(27)
Toate vânzările la export ale producătorului-exportator cooperant către Uniune s-au efectuat direct către clienți independenți stabiliți în Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
3.2.3. Comparație
(28)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
(29)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export al producătorului-exportator cooperant și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de diferențele în materie de transport, asigurare, taxe și costuri de credit care au afectat prețurile și comparabilitatea lor.
3.2.4. Marja de dumping
(30)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(31)
Pentru producătorul-exportator cooperant, comparația respectivă a arătat existența unui dumping, deși semnificativ mai mic decât nivelul dumpingului stabilit în cadrul anchetei inițiale.
3.3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
3.3.1. Observație preliminară
(32)
În urma constatării existenței unui dumping în cursul PAR, a fost investigată probabilitatea continuării dumpingului în cazul abrogării măsurilor și următoarele elemente au fost analizate: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China; volumul și prețurile importurilor din China care fac obiectul unui dumping; atractivitatea pieței din Uniune pentru importurile din China.
(33)
În acest sens, ar trebui remarcat faptul că producătorul-exportator care a cooperat la anchetă a reprezentat peste 30 % din capacitatea de producție totală din RPC în cursul PAR.
3.3.2. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a producătorilor din RPC
(34)
Întrucât sunt disponibile puține informații publice privind industria producătoare de DCD din RPC, concluziile în ceea ce privește capacitatea neutilizată s-au bazat în principal pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare și pe informațiile obținute de la unicul producător cooperant, care au fost confruntate la rândul lor, atunci când a fost posibil, cu informațiile disponibile în mod public.
(35)
Pe această bază, se presupune că în China capacitatea totală instalată a crescut între 2007 și 2012. Producția efectivă în cursul PAR a fost, cu toate acestea, limitată la 80 000 de tone, ceea ce indică faptul că pot fi disponibile unele capacități neutilizate. Capacitatea instalată din China în cursul PAR depășește cererea la nivel global de DCD și capacitatea neutilizată poate reprezenta mai mult decât consumul total din Uniune în cursul PAR, în timp ce consumul pe piața internă chineză în timpul PAR s-a ridicat la numai 40 000 de tone, adică jumătate din producția chineză reală/efectivă.
(36)
În ceea ce privește capacitatea de producție neutilizată, informațiile colectate la fața locului în cursul anchetei arată că unicul producător cooperant, reprezentând mai mult de 20 % din capacitatea totală instalată a Chinei în 2012, a primit aprobare pentru a-și extinde capacitatea cu cel puțin 50 % în 2014. Se preconizează că această nouă capacitate va fi folosită, printre altele, în procesele de producție ale acestui producător (utilizarea captivă a DCD) și pe piața internă chineză, care a absorbit în cursul PAR aproximativ jumătate din producția de DCD a unicului producător cooperant. Informațiile obținute de la unicul producător cooperant au arătat că investițiile viitoare în capacități vor fi utilizate pentru aprovizionarea, printre altele, a pieței interne din RPC, care este vastă și în rapidă creștere.
(37)
China este, prin urmare, în măsură să producă cantități mari pentru export, în special deoarece nu există niciun indiciu că piața internă ar putea absorbi toată capacitatea neutilizată.
3.3.3. Volumul și prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping
(38)
Conform datelor Eurostat și datelor verificate privind importurile, volumul importurilor din China a scăzut brusc după introduscerea măsurilor în 2007, au început să crească din nou ușor între 2009 și sfârșitul PAR, dar nu au atins niciodată nivelul din 2007. Acest lucru se reflectă și în cota de piață a importurilor chineze care au scăzut de la 40-45 % în 2007 la 10-15 % în 2009 și au atins din nou un nivel de 15-20 % la sfârșitul PAR, în pofida creșterii prețurilor chineze cu 73 %.
3.3.4. Atractivitatea pieței Uniunii
(39)
Piața Uniunii este o piață relativ mare, reprezentând aproximativ 18 % din consumul mondial de DCD, însă nu este neapărat cea mai atractivă sau singura piață atractivă în ceea ce privește segmentele și prețurile de vânzare (a se vedea considerentul 74). Într-adevăr, informațiile disponibile sugerează că producătorii chinezi anticipează o cerere din ce în ce mai mare din partea industriei farmaceutice, de exemplu, din India, care folosește DCD, de exemplu, ca input pentru producerea unui medicament pentru tratarea diabetului (Metformin). Prin urmare, această nouă cerere ar putea să absoarbă o mare parte din capacitatea neutilizată. Pe baza celor de mai sus, se consideră că piața Uniunii nu este singura piață atractivă pentru exportatorii chinezi.
3.3.5. Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului
(40)
Ancheta a confirmat faptul că importurile chineze au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping în cursul PAR. Având în vedere continuarea dumpingului, faptul că piața Uniunii este o piață importantă care a fost destul de atractivă pentru exportatorii chinezi în trecut, precum și capacitățile neutilizate din China, care depășesc consumul total din Uniune, se poate concluziona că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. Cu toate acestea, ar trebui să se remarce faptul că nivelul actual al dumpingului este în mod semnificativ mai mic decât cel stabilit în cursul anchetei inițiale.
4. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
4.1. Observație preliminară
(41)
Deoarece analiza privește o singură societate, din motive de confidențialitate majoritatea indicatorilor sunt prezentați sub formă de indici sau intervale.
4.2. Industria din Uniune
(42)
Producția producătorului din Uniune AlzChem AG reprezintă 100 % din DCD produsă în Uniune. Prin urmare, se consideră că AlzChem AG reprezintă industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
4.3. Consumul de pe piața Uniunii
(43)
Consumul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor necaptive ale industriei din Uniune pe piața Uniunii și pe baza datelor privind importurile, furnizate de Eurostat, comparate cu alte surse statistice. În decursul perioadei examinate, a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
2009
2010
2011
PAR
Consumul la nivelul Uniunii (tone)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indice (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
În afară de consumul pe piața liberă prezentat mai sus, se observă că, în perioada examinată, utilizarea captivă de DCD de către industria din Uniune a variat între 10 și 20 % din producția Uniunii și a evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
2009
2010
2011
PAR
Utilizare captivă - Indice (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4. Importuri din China în Uniune
(45)
Ținând seama de faptul că doar un singur exportator a cooperat la anchetă, s-a constatat că datele Eurostat reprezintă cea mai bună sursă de informații pentru volumele și prețurile importurilor. Datele Eurostat se referă la UE27 și au făcut obiectul unei verificări încrucișate cu alte surse, cum ar fi statisticile privind exporturile chineze, bazele de date prevăzute la articolul 14 alineatul (6) și datele furnizate de importatorul/utilizatorul cooperant.
(46)
Livrările de DCD din China au fost importate în cadrul a două regimuri vamale. În cadrul regimului normal, a fost necesar să se plătească atât tariful vamal normal, cât și taxa antidumping. În cadrul regimului de perfecționare activă, nu a trebuit să se plătească niciuna dintre aceste taxe, deoarece materialul a fost utilizat în producția de produse din aval care au fost exportate în afara Uniunii. Astfel cum se arată în tabelul de mai jos, regimul de perfecționare activă a vizat aproximativ două treimi din importurile în cursul PAR.
4.4.1. Volumul și cota de piață
(47)
După instituirea măsurilor antidumping în 2007, volumul importurilor din China au scăzut în mod semnificativ. În general, cota lor de piață a fost de aproximativ 15-20 % în cursul PAR. Cu toate acestea, în cursul perioadei examinate, volumul importurilor originare din China în cadrul regimului vamal normal a fluctuat, în timp ce importurile din China efectuate în cadrul regimului de perfecționare activă au crescut de mai mult de două ori. Luând în considerare ambele regimuri, volumul importurilor a crescut în această perioadă, dar ele sunt încă mult sub nivelurile observate înainte de impunerea măsurilor (peste 6 000 de tone).
Tabelul 3
Importuri din China
2009
2010
2011
PAR
Volumul importurilor - regim normal (tone)
881
1 251
1 781
730
Indice (2009 = 100)
100
142
202
83
Cota de piață
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Preț mediu la import - regim normal (EUR/tonă)
1 218
1 267
1 826
2 101
Preț mediu la import - regim de perfecționare activă (EUR/tonă)
1 677
1 463
1 674
2 069
Volumul importurilor - regim de perfecționare activă (tone)
676
984
654
1 467
Indice (2009 = 100)
100
146
97
217
Cota de piață - toate regimurile
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Preț
(48)
Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, în timpul perioadei examinate, prețurile importurilor din China au crescut substanțial.
(49)
Industria din Uniune a afirmat că evoluția prețurilor nu poate fi explicată prin evoluția prețurilor principalilor factori de cost, adică materiile prime și costul energiei. Cu toate acestea, nu s-a oferit nicio explicație alternativă sau probă concludentă care să susțină acest lucru.
4.4.3. Subcotarea prețurilor
(50)
În scopul analizării subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate ale industriei din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii au fost comparate cu prețurile CIF medii ponderate corespunzătoare ale importurilor din RPC (numai DCD standard). Prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au fost ajustate, în special în ceea ce privește costurile de livrare și comisioanele la nivel franco fabrică. Prețurile CIF ale exporturilor din China au fost obținute de la Eurostat și au fost verificate încrucișat cu baza de date constituită în conformitate cu articolul 14 alineatul (6), fiind excluse importurile care au făcut obiectul unui regim de perfecționare activă. Aceste prețuri CIF au fost ajustate pentru a acoperi costurile aferente tarifului vamal, și anume cele de vămuire și cele ulterioare importării. Subcotarea în ceea ce privește importurile care au făcut obiectul regimului de perfecționare activă este analizată în considerentul 83.
(51)
Comparația a arătat că, în cursul PAR, importurile de produs în cauză nu au subcotat prețurile industriei din Uniune.
4.5. Importuri în Uniune din alte țări terțe
(52)
Nu au existat importuri majore din alte țări terțe.
(53)
În perioada examinată, volumul importurilor din SUA nu au deținut o cotă de piață mai mare de 2 %. Ancheta a arătat că, în realitate, aceste importuri au fost importuri de DCD standard, care inițial a fost produsă în China și apoi reduse la dimensiuni micronice în SUA.
Tabelul 4
Importurile din SUA
2009
2010
2011
PAR
Volumul importurilor (tone)
192
237
282
255
Indice (2009 = 100)
100
123
147
133
Cota de piață
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6. Situația economică a industriei Uniunii
(54)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.
4.6.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(55)
Industria din Uniune a operat un lanț de producție integrat care cuprinde nu numai DCD, ci și produsele din amonte și din aval. Din 2009, capacitatea Uniunii de producere a DCD nu s-a modificat. În cursul perioadei examinate, producția producătorului din Uniune a crescut, în mare parte din cauza creșterii cererii pe piața Uniunii, astfel cum se demonstrează în tabelul 1 de mai sus. Începând din 2010, producătorul din Uniune a funcționat în majoritatea cazurilor la capacitate maximă, cu excepția anului 2009, când producția și vânzările au fost afectate de criza financiară.
Tabelul 5
2009
2010
2011
PAR
Producție - Indice (2009 = 100)
100
115
113
109
Capacitate de producție - Indice (2009 = 100)
100
100
100
100
Rata de utilizare a capacității
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Stocuri
(56)
Producătorul din Uniune a menținut un mic stoc pe parcursul perioadei examinate, iar acest lucru nu a fost considerat ca fiind un factor important în evaluarea situației industriei din Uniune.
Tabelul 6
2009
2010
2011
PAR
Stocuri - Indice (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Volumul vânzărilor, cotele de piață și prețurile medii unitare din Uniune
(57)
Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii către clienți neafiliați au crescut cu 26 % în cursul perioadei examinate, în timp ce prețurile de vânzare au crescut cu 7 %.
(58)
Industria din Uniune a reușit să-și crească vânzările în UE ca urmare a creșterii consumului, după cum se indică în tabelul 1 de mai sus. Industria din Uniune a continuat să dețină o cotă foarte mare din piața Uniunii.
Tabelul 7
2009
2010
2011
PAR
Volumul vânzărilor - Indice (2009 = 100)
100
121
125
126
Cota de piață
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prețul de vânzare - Indice (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Rentabilitatea și fluxul de lichidități
(59)
În cursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune s-a ameliorat semnificativ, deoarece aceasta a putut să-și crească volumul vânzărilor și prețul de vânzare pe piața Uniunii către clienți independenți. Ameliorarea importantă a rentabilității este și mai pronunțată dacă este comparată cu pierderile masive ale industriei în cursul PA inițiale (de la - 20 la - 30 %).
Tabelul 8
2009
2010
2011
PAR
Rentabilitatea
între - 10 % și 0 %
între - 10 % și 0 %
între - 10 % și 0 %
între - 5 % și 0 %
(60)
Rentabilitatea operațiunilor captive a fost relativ bună.
(61)
În perioada examinată, fluxul de lichidități a fost tot timpul negativ, cu excepția PAR, urmând evoluția rentabilității generale.
Tabelul 9
2009
2010
2011
PAR
Flux de lichidități - Indice (2009 = - 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital
(62)
În perioada examinată, industria din Uniune a făcut investiții pentru întreținerea și optimizarea utilajelor de producție existente. În 2009, a făcut noi investiții semnificative în ceea ce privește micro DCD.
Tabelul 10
2009
2010
2011
PAR
Investiții - Indice (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Randamentul investițiilor a rămas negativ în cursul perioadei examinate, urmând evoluția rentabilității menționate mai sus.
Tabelul 11
2009
2010
2011
PAR
Randamentul investițiilor - Indice (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Industria din Uniune nu a susținut că a întâmpinat dificultăți în mobilizarea capitalului în cursul perioadei examinate.
4.6.6. Ocuparea forței de muncă, productivitatea, creșterea economică și salariile
(65)
Investițiile realizate în cursul perioadei examinate au contribuit la creșterea numărului de angajați calificați. Salariul mediu pe angajat a crescut cu 15 % în perioada examinată.
(66)
Creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă și a productivității reflectă creșterea producției în 2010.
Tabelul 12
2009
2010
2011
PAR
Numărul de angajați - Indice (2009 = 100)
100
107
104
105
Productivitate (tone pe angajat) - Indice (2009 = 100)
100
108
108
105
Costurile forței de muncă pe angajat - Indice (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Amploarea dumpingului și redresarea în urma efectelor practicilor de dumping anterioare
(67)
Dumpingul a continuat în cursul PAR, astfel cum se explică la punctul 3.2 de mai sus.
(68)
Impactul amplorii marjei de dumping efective asupra industriei din Uniune, având în vedere volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din China, nu poate fi considerat atât de mare. În comparație cu ancheta inițială, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit semnificativ, fiind în curs de redresare după practicile de dumping anterioare, în special în ceea ce privește rentabilitatea, vânzările și cota de piață.
4.6.8. Concluzii
(69)
Chiar dacă unele evoluții pozitive menționate mai sus sunt relativ recente, se consideră că situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Toți indicatorii financiari au fost pozitivi sau aproape de o valoare pozitivă până la sfârșitul PAR.
(70)
Instituirea măsurilor antidumping în 2007 a permis industriei din Uniune să se redreseze în mod constant după efectele prejudiciabile ale dumpingului, să își valorifice suplimentar potențialul pe piața Uniunii și în țări din afara UE. Faptul că industria din Uniune a beneficiat de pe urma măsurilor este în mare parte ilustrat prin nivelurile sale ridicate de producție, o mai bună utilizare a capacității și prin creșterea prețurilor de vânzare pe piața UE și a rentabilității. În cursul PAR, nu a mai existat niciun prejudiciu important provocat de importurile din China.
(71)
În urma notificării, solicitantul a afirmat că, în cadrul anchetei inițiale, faptul că anumiți indicatori de prejudiciu au arătat o tendință pozitivă nu a împiedicat Comisia să confirme existența unui prejudiciu important la momentul respectiv. Această afirmație trebuie să fie respinsă. Regulamentul (CE) nr. 1331/2007 a constituit un răspuns la circumstanțe diferite, și anume o industrie a Uniunii mai puțin profitabilă. În plus, reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor diferă în totalitate de o anchetă efectuată în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază. În timp ce aceasta din urmă analizează dacă dumpingul cauzează un prejudiciu industriei naționale, cea dintâi reprezintă un exercițiu prospectiv care analizează evoluția probabilă în cazul expirării măsurilor.
5. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(72)
După cum s-a arătat anterior, industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat probabilitatea ca expirarea măsurilor în vigoare să determine continuarea sau reapariția prejudiciului.
5.1. Impactul capacității neutilizate în China
(73)
Ancheta a evidențiat că există importante capacități de producție în China (a se vedea considerentele 34-37). Cu toate acestea, nu există motive întemeiate pentru a concluziona că respectivele capacități neutilizate sunt de natură să conducă la importuri semnificative în Uniune.
(74)
Uniunea este una dintre numeroasele piețe în care vând producătorii-exportatori chinezi. În ceea ce privește prețurile, datele furnizate de industria din Uniune, de producătorul-exportator chinez cooperant și cele provenind din statisticile de export chineze confirmă faptul că mai multe piețe din afara UE sunt cel puțin la fel de atractive ca cea a Uniunii.
(75)
În ceea ce privește vânzările la export ale industriei din Uniune, acestea au fost adesea efectuate la prețuri mai mari decât vânzările pe piața Uniunii. În urma comunicării acestor elemente, solicitantul a susținut că prețurile sale de export mai mari nu s-au datorat atractivității relative a acestor piețe, ci ar trebui să fie mai degrabă explicate prin faptul că aceste vânzări priveau numai volume mici de vânzări. Acest argument ar trebui respins, deoarece volumele totale de vânzări ale industriei din UE pe piețele de export erau încă importante în cursul PAR (între 20 % și 30 % din producția industriei din Uniune). De asemenea, nu s-a demonstrat că tranzacțiile de vânzare către clienți aveau volume semnificativ mai reduse.
(76)
De asemenea, datele statistice privind prețurile exporturilor de DCD din China pe diverse piețe nu indică o atractivitate deosebită a pieței UE în raport cu alte piețe de export. În cursul PAR existau deja capacități neutilizate semnificative, dar ele nu au dus la practici prejudiciabile în materie de prețuri ale exportatorilor chinezi. Faptul că va crește și mai mult capacitatea neutilizată nu este în acest caz o indicație privind probabilitatea reapariției prejudiciului. India este, de departe, cea mai mare piață pentru DCD. Statisticile de export chineze arată că volumele de vânzări chineze către UE au reprezentat doar aproximativ 10 % din volumul vânzărilor către India și că prețurile de vânzare medii pe tonă, pentru vânzările efectuate de China în UE, au fost mai degrabă echivalente cu prețurile de vânzare chineze în India. Cu alte cuvinte, prețurile existente pe importanta piață indiană (care au crescut în medie cu 65 % în cursul perioadei examinate) sunt, de asemenea, atractive pentru producătorii de DCD. Nu există niciun indiciu că excedentul de capacitate din China ar putea duce la importuri masive în Uniune. Pentru moment, este de așteptat ca cel puțin o parte din aceste capacități neutilizate să nu fie utilizate în viitorul apropiat. Această concluzie se bazează pe evoluțiile anterioare, dat fiind că datele furnizate de către solicitant indică faptul că, deși între 2008 și PAR China și-a crescut capacitatea cu aproximativ 50 %, ea și-a mărit producția totală doar cu aproximativ 20 %. Previziunile realizate de către solicitant până în 2016 arată faptul că cererea la nivel mondial va fi cu mult inferioară capacităților chineze și, prin urmare, că acestea vor rămâne neexploatate pentru moment. Capacitatea excedentară la nivel național ar fi mai mică în cazul în care s-ar efectua previziuni pe baza datelor privind vânzările furnizate de producătorul-exportator chinez cooperant. În orice caz, faptul că, spre deosebire de producția UE (a se vedea considerentul 55 de mai sus), producția chineză de DCD nu este parte a unui lanț de producție complet integrat înseamnă că este mai puțin costisitor de a avea capacități neutilizate.
(77)
În plus, este probabil că anumite cereri în creștere, în special din partea industriei farmaceutice din țări precum India (a se vedea considerentul 39), vor fi capabile să absoarbă o parte suplimentară a supracapacității din China. În plus, în cadrul anchetei s-a constatat că produsele AlzChem pe bază de DCD au fost considerate mai atractive de utilizatorii din UE, printre altele datorită locației geografice și fiabilității aprovizionării. Aceasta oferă un anumit avantaj față de producătorii chinezi în ceea ce privește principalii utilizatori din UE care achiziționează cantități semnificative de DCD. Prin urmare, având în vedere acest context, capacitățile semnificative de producție din China nu sunt în sine un motiv suficient pentru a concluziona că există o probabilitate de reapariție a prejudiciului. Simplul fapt că industria din Uniune a pierdut din cota de piață în ceea ce privește capacitatea de producție mondială nu poate contrazice o asemenea concluzie.
5.2. Impactul creșterii preconizate a pieței
(78)
Mai multe părți au menționat creșterea semnificativă preconizată a pieței de DCD la nivel mondial, determinată în principal de aplicațiile bine stabilite în domeniul farmaceutic și agricol. Acest lucru se datorează creșterii producției de medicamente împotriva diabetului, în principal în India. Această creștere este deja anunțată de creșterea consumului UE în tabelul 1 de mai sus.
(79)
În ceea ce privește piața UE, se preconizează, de asemenea, o creștere viitoare, dar într-o mai mică măsură. Acest lucru se datorează faptului că un mare producător farmaceutic cu vânzări la nivel mondial are sediul în Uniune.
(80)
În urma comunicării informațiilor, solicitantul a contestat amploarea creșterii. Cu toate acestea, se observă că afirmațiile sale sunt contradictorii în acest sens și că mai multe surse indică o cerere solidă în UE și o creștere semnificativă a cererii la nivel mondial. Datele privind vânzările provenind de la producătorul-exportator cooperant chinez indică un ritm rapid de creștere a consumului pe piața internă chineză. În consecință, niciun element nu susține afirmația solicitantului că cererea este sau va fi în stagnare.
(81)
În urma comunicării acestor elemente, solicitantul a subliniat, de asemenea, că a înregistrat pierderi în ceea ce privește volumul de vânzări și cota de piață pe piețele din afara UE. În această privință, trebuie menționat faptul că industria din UE a lucrat aproape la capacitate maximă cu stocuri neglijabile, în timp ce consumul de DCD în UE a continuat să crească. Prin urmare, industria din UE nu a putut beneficia pe deplin de creșterea pe alte piețe mai degrabă din cauza faptului că a decis să se concentreze mai mult pe piața UE, fără să își sporească în mod substanțial capacitatea de producție. Această situație s-ar putea schimba, cu toate acestea, în cazul în care se materializează planurile sale de creștere a capacităților. Prin urmare, se preconizează că, în viitor, chiar dacă volumul importurilor de DCD provenind din China în Uniune ar crește, acest lucru nu va conduce automat la o reapariție a prejudiciului. Industria din Uniune va beneficia, ca și producătorii chinezi, de pe urma unei creșteri a cererii la nivel mondial.
(82)
În acest sens, astfel cum s-a menționat mai sus, producătorul din Uniune este foarte bine stabilit pe piață și pare să fie furnizorul privilegiat al mai multor clienți-cheie, cel puțin pentru anumite aplicații ale DCD. Calitatea și fiabilitatea produselor sale pe bază de DCD în Uniune înseamnă că este capabil să obțină contracte mari cu clienții-cheie din UE și se așteaptă ca această situație să continue indiferent dacă măsurile antidumping sunt abrogate sau nu. După comunicarea informațiilor, un utilizator semnificativ din UE a declarat că va continua să se aprovizioneze de la industria din Uniune cu acest produs, chiar și în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
5.3. Alte considerații
(83)
Astfel cum se explică la considerentele 50-51, prețurile importurilor din China nu au subcotat prețurile industriei din Uniune în cursul PAR. Subcotarea nu a fost prezentă în ceea ce privește regimul normal (aproximativ o treime din volumul importurilor). Un nivel foarte scăzut de subcotare a existat atunci când a fost luat în considerare și regimul de perfecționare activă (celelalte două treimi din importurile în decursul PAR). Această situație era diferită față de subcotarea substanțială constatată în cadrul anchetei inițiale și a fost determinată de o creștere treptată a prețurilor de import de la impunerea măsurilor, deși această creștere nu a avut loc în mod constant. De fapt, prețul CIF al importurilor din China la frontiera Uniunii a crescut cu 73 % între 2009 și până la sfârșitul PAR.
(84)
Industria din UE a demonstrat că rămâne competitivă chiar și în absența măsurilor, date fiind exporturile sale substanțiale (între 20 % și 30 % din producție în cursul PAR) către țările din afara Uniunii Europene în care nu au fost instituite măsuri și în care s-a confruntat cu concurența chineză fără sprijinul măsurilor antidumping. Scăderea volumului exporturilor arătată mai jos trebuie să fie privită ținând cont de creșterea volumului de vânzări în Uniune și de capacitatea de producție neschimbată a industriei din Uniune care, în principiu, a fost utilizată integral.
Tabelul 13
2009
2010
2011
PAR
Volumul exporturilor - Indice (2009 = 100)
100
105
80
77
Prețul de export (neafiliați) - Indice (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Prețurile importurilor din China în decursul celor opt luni după PAR au fost, de asemenea, analizate având în vedere informațiile comunicate de industria din Uniune. Industria din Uniune a afirmat că o presiune puternică asupra prețurilor cauzate de importurile din China a revenit la scurt timp după PAR. În temeiul articolului 6 alineatul (1) din regulamentul de bază coroborat cu articolul 11 alineatul (5) din regulamentul de bază, informațiile referitoare la o perioadă ulterioară PAR nu sunt, în mod normal, luate în considerare. Cu toate acestea, chiar dacă era necesar ca aceste informații să fie luate în considerare, în acest stadiu nu au putut fi trase concluzii pe baza lor, întrucât nu este clar dacă aceste prețuri modificate, dacă sunt confirmate, sunt de natură durabilă. De exemplu, deși prețurile au scăzut de la sfârșitul PAR până în mai 2013, în iunie 2013 acestea au crescut din nou cu 10 %. Având în vedere că aceste prețuri ulterioare PAR au fost în continuare mult mai ridicate decât cele observate în ancheta inițială, este puțin probabil ca, în viitor, acestea să compromită în mod semnificativ situația actuală a industriei Uniunii, care nu suferă un prejudiciu important.
(86)
În cele din urmă, nu există nicio indicație că abrogarea măsurilor ar avea un impact asupra prețurilor de pe piață pe termen scurt. Trebuie remarcat faptul că o mare parte din DCD vândută în Uniune face obiectul unor contracte pe mai mulți ani, iar pentru industria utilizatoare o aprovizionare fiabilă și constantă de la un producător de încredere pare a fi deosebit de importantă. În plus, două treimi din importurile în cursul PAR au fost realizate în temeiul regimului de perfecționare activă în cadrul căruia nu se plătesc taxe de import sau antidumping. Pe scurt, chiar dacă nu se poate exclude faptul că unele contracte vor fi renegociate și prețurile franco de import s-ar putea diminua, este improbabil ca aceasta să se întâmple la niveluri prejudiciabile în cazul în care taxele se abrogă.
5.4. Concluzie cu privire la probabilitatea reapariției prejudiciului
(87)
Având în vedere cele menționate anterior, nu este probabil ca industria din Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, să fie obligată să își reducă volumele vânzărilor și ale producției de DCD și/sau prețurile într-o asemenea măsură încât rentabilitatea și poziția ei generală să fie afectate semnificativ.
(88)
Dimpotrivă, având în vedere creșterea consumului la nivel mondial, volumul de importuri din China și prețurile în cursul PAR și prețurile de pe alte piețe, este de așteptat ca, în absența măsurilor, vânzările de DCD ale industriei din Uniune să continue să rămână la un nivel ridicat și, de asemenea, să contribuie în mod pozitiv la lanțurile de activități al DCD și NCN.
(89)
Este de așteptat ca industria din Uniune să rămână la capacitate maximă indiferent dacă măsurile sunt abrogate sau nu. În plus, industria Uniunii a finalizat activitatea preliminară pentru programul de extindere din acest an. În toamna anului 2013, aceasta a fost de acord, în principiu, să își sporească substanțial capacitatea de producție a DCD. Piața, inclusiv clienți importanți cu sediul în UE, a salutat acest plan de extindere. Planul de extindere sugerează faptul că industria din Uniune consideră că cererea mondială este puternică și că AlzChem ar trebui să beneficieze de această creștere.
(90)
Chiar dacă industria din Uniune va fi supusă unor presiuni de preț din partea importurilor din China în viitorul apropiat, efectele în ceea ce privește prețurile și rentabilitatea nu se așteaptă să fie importante, având în vedere faptul că industria din Uniune deține o cotă mare de piață, avantaje în ceea ce privește calitatea și fiabilitatea aprovizionării și capacitatea de a obține contracte de amploare. Prin urmare, pragul de producere a prejudiciului în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază nu va fi atins.
(91)
Comisia concluzionează că nu există probabilitatea de reapariție a prejudiciului pentru industria din Uniune în cazul în care măsurile existente ar fi abrogate.
6. INTERESUL UNIUNII
(92)
Deoarece s-a ajuns la concluzia că nu există probabilitatea reapariției prejudiciului, nu sunt necesare constatări privind interesul Uniunii.
7. ABROGAREA MĂSURILOR ANTIDUMPING
(93)
Toate părțile au fost informate cu privire la datele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea abrogării măsurilor existente. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei notificări. Dacă au fost justificate, observațiile și comentariile prezentate au fost luate în considerare în mod corespunzător, însă niciuna nu a putut modifica concluziile prezentate mai sus.
(94)
Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de DCD originară din China ar trebui abrogate, iar procedura ar trebui încheiată.
(95)
Având în vedere anumite situații descrise mai sus, și anume existența unor capacități neutilizate în China și o posibilă subcotare după PAR, Comisia va monitoriza importurile de produs în cauză, pentru a permite luarea rapidă de măsuri adecvate în cazul în care va fi necesar. Monitorizarea se va limita la o perioadă de doi ani după publicarea prezentului regulament,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Taxa antidumping la importurile de 1-cianoguanidină (diciandiamidă), încadrată în prezent la codul NC 2926 20 00 și originară din Republica Populară Chineză, se abrogă și procedura privind aceste importuri este încheiată.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 11 februarie 2014.