NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 488/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity kadmia v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (2) stanoví maximální limity kadmia v řadě potravin.
(2)
Vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „komise CONTAM“) při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) přijala dne 30. ledna 2009 stanovisko o kadmiu v potravinách (3). Úřad EFSA v tomto stanovisku uvedl, že tolerovatelný týdenní přívod (dále jen „TWI“) kadmia činí 2,5 μg/kg tělesné hmotnosti. Ve svém „Prohlášení o tolerovatelném týdenním přívodu kadmia“ (4) úřad EFSA zohlednil posouzení rizika, které nedávno provedl Společný výbor odborníků FAO/WHO pro potravinářské přídatné látky (JECFA) (5), a potvrdil, že TWI činí 2,5 μg/kg tělesné hmotnosti.
(3)
Komise CONTAM dospěla ve vědeckém stanovisku o kadmiu v potravinách k závěru, že se průměrná dietární expozice kadmiu v evropských zemích blíží hodnotě TWI 2,5 μg/kg tělesné hmotnosti nebo ji mírně překračuje. U některých podskupin populace může dietární expozice převyšovat hodnotu TWI zhruba dvojnásobně. Komise CONTAM dále dospěla k závěru, že i když není pravděpodobné, že by expozice jednotlivce na této úrovni měla nepříznivé účinky na funkci ledvin, je třeba expozici kadmiu na úrovni populace snížit.
(4)
Podle vědeckého stanoviska o kadmiu v potravinách vypracovaného komisí CONTAM patří mezi skupiny potravin mající hlavní podíl na dietární expozici kadmiu, zejména vzhledem k vysoké spotřebě, obiloviny a výrobky z obilovin, zelenina, ořechy a luštěniny, škrobovitá kořenová zelenina nebo brambory a maso a masné výrobky. Nejvyšší koncentrace kadmia v potravinářských komoditách byla zjištěna v mořských řasách, rybách a produktech rybolovu, v čokoládě a v potravinách pro zvláštní výživu, jakož i v houbách, olejnatých semenech a jedlých drobech.
(5)
V podrobnějším posouzení expozice, které provedl úřad ESFA v rámci své vědecké zprávy „Cadmium dietary exposure in the European population“ (6) s použitím nové komplexní databáze spotřeby potravin, jež zahrnuje aktualizované údaje o spotřebě potravin v různých členských státech a u různých věkových skupin populace, jsou uvedeny podrobnější informace o konkrétních potravinářských komoditách, které se podílejí na expozici u jednotlivých věkových skupin. V případě dospělých se na expozici podílí hlavně škrobovitá kořenová zelenina a hlíznatá zelenina, obilná zrna a výrobky z obilných zrn a zelenina a zeleninové výrobky. V případě dětí a dospívajících má na expozici hlavní podíl škrobovitá kořenová zelenina a hlíznatá zelenina, obilná zrna a výrobky z obilných zrn a cukr a cukrovinky, zatímco u kojenců a batolat je to nejvíce škrobovitá kořenová zelenina a hlíznatá zelenina, obilná zrna a výrobky z obilných zrn, zelenina a výrobky ze zeleniny, mléko a výrobky z mléka a potraviny pro kojence a malé děti. Z podrobnějšího posouzení expozice vyplývá, že celková expozice není výsledkem jen několika hlavních zdrojů, nýbrž se na ní podílí celá řada různých skupin potravin.
(6)
Byly stanoveny maximální limity pro kadmium u celé řady potravin, mimo jiné u obilovin, zeleniny, masa, ryb, produktů rybolovu, drobů a doplňků stravy. Dosud nebyly stanoveny maximální limity v případě některých potravin, které se významně podílejí na expozici určitých skupin populace (čokoládové a kakaové výrobky, potraviny pro kojence a malé děti). Je proto nezbytné stanovit maximální limity kadmia pro tyto potraviny.
(7)
Maximální limity kontaminujících látek jsou jak u komodit, pro něž maximální limity kadmia již existují (jako je zelenina, maso, ryby, produkty rybolovu, droby a doplňky stravy), tak u komodit, pro něž jsou maximální limity stanoveny nově (jako jsou kakaové a čokoládové výrobky), stanovovány podle zásady ALARA („na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni“) s použitím údajů o výskytu a vzorců spotřeby potravin občany Evropské unie.
(8)
Čokoláda a kakaový prášek prodávané konečnému spotřebiteli mohou obsahovat vysoké množství kadmia a jsou významným zdrojem expozice člověka. Často jsou jejich spotřebiteli děti: například v podobě čokolády jako takové nebo slazených kakaových prášků používaných v kakaových nápojích. Při stanovování maximálních limitů kadmia je třeba zohlednit údaje o výskytu pro různé druhy čokolády a kakaového prášku prodávaných konečnému spotřebiteli. Jelikož množství kadmia v kakaových výrobcích souvisí s jejich obsahem kakaa, je vhodné stanovit různé maximální limity kadmia pro výrobky obsahující různé procentní podíly kakaa. Mělo by se tím zajistit, aby maximální limity mohla splnit i čokoláda s vyšším procentním podílem kakaa.
(9)
V některých regionech zemí, které produkují kakao, může být přirozený vysoký obsah kadmia v půdě. Proto je při stanovování maximálních limitů kadmia třeba zohlednit údaje o výskytu pro kakaové a čokoládové výrobky poskytnuté zeměmi, kde je vysoký obsah kadmia v půdě.
(10)
Počáteční a pokračovací kojenecká výživa se významně podílejí na expozici kadmiu u kojenců a malých dětí. Počáteční a pokračovací kojenecká výživa vyrobená z izolátů sójových bílkovin, samotných nebo ve směsi s bílkovinami kravského mléka, může obsahovat větší množství kadmia než mléčné výrobky, jelikož sójové boby přirozeně čerpají kadmium z půdy. Sójová kojenecká výživa je pro kojence trpící nesnášenlivostí laktózy důležitou alternativou, a musí být proto zajištěno dostatečné zásobení trhu. Pro sójové výrobky je tedy vhodné stanovit vyšší maximální limit.
(11)
Obilné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti jsou významným zdrojem expozice kadmiu u kojenců a malých dětí. Pro obilné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti by tedy měl být stanoven zvláštní maximální limit kadmia.
(12)
Snížené expozice u velmi ohrožené skupiny spotřebitelů lze dosáhnout stanovením maximálního limitu pro některé kategorie potravin určených pro zvláštní výživu (např. pro zvláštní léčebné účely pro kojence). Vzhledem k absenci údajů, na nichž lze tento maximální limit založit, je však třeba shromáždit údaje o výskytu za účelem případného stanovení tohoto zvláštního maximálního limitu v budoucnosti.
(13)
V případě některých konkrétních druhů zeleniny (kozí brada, pastinák, celer řapíkatý, křen) je splnění současných maximálních limitů obtížné a z údajů o výskytu, které poskytly členské státy, vyplývá, že hodnoty přírodního pozadí jsou vyšší a srovnatelné s limity pro celer bulvový. Protože je spotřeba těchto komodit nízká a má na expozici člověka zanedbatelný vliv, je vhodné zvýšit maximální limity kadmia pro pastinák, kozí bradu, celer řapíkatý a křen na hodnotu platnou pro celer bulvový.
(14)
Některé druhy ryb jsou v současné době vyňaty ze standardního maximálního limitu pro ryby, který činí 0,05 mg/kg. V případě druhu pelamida obecná (Sarda sarda), mořan obecný (Diplodus vulgaris), úhoře říčního (Anguilla anguilla), cípala šedého (Mugil labrosus labrosus), kranasů (Trachurus spp.), ryb druhu Luvarus imperialis, sardinky (Sardinops spp.) a ryb druhu Dicologoglossa cuneata z nových údajů o výskytu vyplývá, že toto vynětí již není nutné a že standardní maximální limit lze splnit dodržováním správných rybolovných postupů. Zvláštní maximální limity již tedy nejsou pro tyto druhy ryb nezbytné.
(15)
V případě tuňáka druhu Auxis, sardelí (Engraulis spp.) a mečouna obecného (Xiphias gladius) z nových údajů o výskytu vyplývá, že dodržováním správných rybolovných postupů lze splnit nižší maximální limit. Maximální limity pro tyto druhy ryb je proto vhodné změnit.
(16)
V případě sardinky obecné (Sardina pilchardus) a hlaváče zaječího (Sicyopterus lagocephalus) z údajů o výskytu vyplývá, že splnění stávajících maximálních limitů je obtížné, neboť hodnoty přírodního pozadí mohou být vyšší. Spotřeba obou těchto druhů ryb je nízká a na expozici člověka má zanedbatelný vliv. Pro tyto dva druhy ryb je proto v zájmu zajištění dostatečného zásobení trhu vhodné stanovit vyšší maximální limity.
(17)
Nařízení (ES) č. 1881/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(18)
Členským státům a provozovatelům potravinářských podniků by měl být dán čas přizpůsobit se novým maximálním limitům stanoveným tímto nařízením pro kakaové výrobky a potraviny pro kojence a malé děti. Datum použitelnosti maximálních limitů kadmia pro tyto komodity by proto mělo být odloženo.
(19)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
1. Maximální limity kadmia stanovené v bodech 3.2.19 a 3.2.20 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 ve znění tohoto nařízení se použijí ode dne 1. ledna 2015. Potraviny, které nesplňují tyto maximální limity a byly uvedeny na trh v souladu s právními předpisy před 1. lednem 2015, smí být po tomto datu nadále prodávány až do data minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
2. Maximální limity kadmia stanovené v bodě 3.2.7 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 ve znění tohoto nařízení se použijí ode dne 1. ledna 2019. Potraviny, které nesplňují tyto maximální limity a byly uvedeny na trh v souladu s právními předpisy před 1. lednem 2019, smí být po tomto datu nadále prodávány až do data minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.
REGULAMENTUL (UE) NR. 488/2014 AL COMISIEI
din 12 mai 2014
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 în ceea ce privește nivelurile maxime de cadmiu din produsele alimentare
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (1), în special articolul 2 alineatul (3),
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei (2) stabilește nivelurile maxime pentru cadmiu într-o serie de produse alimentare.
(2)
Grupul științific pentru contaminanții din lanțul alimentar (Grupul CONTAM) din cadrul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat, la 30 ianuarie 2009, un aviz privind cadmiul în produsele alimentare (3). În avizul respectiv, EFSA a stabilit o doză săptămânală tolerabilă (DST) de 2,5 μg/kg de greutate corporală pentru cadmiu. În declarația sa privind doza săptămânală tolerabilă pentru cadmiu (4), EFSA a ținut cont de recenta evaluare a riscului realizată de Comitetul mixt FAO/OMS de experți pentru aditivi alimentari (JECFA) (5) și a confirmat DST de 2,5 μg/kg de greutate corporală.
(3)
În avizul său științific privind cadmiul din produsele alimentare, Grupul CONTAM a concluzionat că expunerile medii la cadmiu prin alimentație din țările europene sunt apropiate de DST de 2,5 μg/kg de greutate corporală sau o depășesc ușor. Anumite subgrupuri ale populației ar putea depăși DST, fiind expuse la o doză reprezentând aproximativ dublul acesteia. Grupul CONTAM a concluzionat, de asemenea, că, deși este puțin probabil ca efectele adverse asupra funcției renale să apară în cazul unei persoane expuse la acest nivel, expunerea populației la cadmiu ar trebui redusă.
(4)
Conform avizului științific privind cadmiul din alimente al Grupului CONTAM, grupele alimentare care contribuie la cea mai mare parte a expunerii la cadmiu prin alimentație, în principal din cauza unui consum ridicat, sunt cerealele și produsele pe bază de cereale, legumele, fructele cu coajă lemnoasă și leguminoasele, rădăcinoasele cu amidon sau cartofii, precum și carnea și produsele din carne. Cele mai ridicate concentrații de cadmiu au fost detectate în produse alimentare precum algele marine, peștele și fructele de mare, ciocolata și alimentele destinate dietelor speciale, precum și în ciuperci, în semințele oleaginoase și în organele comestibile.
(5)
O evaluare detaliată a expunerii efectuată de către EFSA în raportul său științific privind „expunerea la cadmiu prin alimentație a populației europene” (6), utilizând noua bază de date complexă privind consumul de alimente care conține informații actualizate privind cifrele referitoare la consumul alimentar pentru diferitele state membre și pentru diferitele grupe de vârstă ale populației, oferă informații mai detaliate, în funcție de grupa de vârstă, cu privire la produsele alimentare care contribuie la expunere. În cazul adulților, rădăcinoasele cu amidon și tuberculii, cerealele și produsele pe bază de cereale, precum și legumele și produsele pe bază de legume sunt principalele alimente care contribuie la expunere. În cazul copiilor și al adolescenților, rădăcinoasele cu amidon și tuberculii, cerealele și produsele pe bază de cereale, precum și zahărul și produsele zaharoase sunt principalele alimente care contribuie la expunere, în timp ce, în cazul sugarilor și al copiilor de vârstă mică, alimentele care contribuie cel mai mult la expunere sunt rădăcinoasele cu amidon și tuberculii, cerealele și produsele pe bază de cereale, legumele și produsele pe bază de legume, laptele și produsele lactate, precum și alimentele pentru sugari și copii de vârstă mică. Evaluarea detaliată a expunerii arată că expunerea totală nu este datorată doar câtorva alimente principale, ci efectului combinat al mai multor alimente aparținând unor grupe alimentare diferite.
(6)
Au fost stabilite niveluri maxime pentru cadmiu într-o gamă largă de alimente, inclusiv în cereale, legume, carne, pește, fructele de mare, organele comestibile și suplimentele alimentare. Pentru unele produse alimentare care contribuie în mare măsură la expunerea anumitor categorii ale populației (ciocolata și produsele pe bază de cacao, alimentele pentru sugari și copii de vârstă mică) nu au fost încă stabilite niveluri maxime. Prin urmare, este necesar să se stabilească nivelurile maxime de cadmiu în cazul acestor produse alimentare.
(7)
Nivelurile maxime de contaminanți sunt stabilite conform principiului ALARA (as low as reasonably achievable, nivelul cel mai scăzut posibil) atât în cazul produselor pentru care există deja niveluri maxime de cadmiu (precum legumele, carnea, peștele, fructele de mare, organele și suplimentele alimentare), cât și în cazul produselor pentru care nivelurile maxime au fost stabilite recent (precum produsele pe bază de cacao și de ciocolată), ținând cont de datele privind prezența substanței în cauză și de modelele de consum ale cetățenilor Uniunii Europene.
(8)
Ciocolata și pudra de cacao vândute consumatorului final pot conține niveluri ridicate de cadmiu și constituie o sursă importantă de expunere umană. Ele sunt consumate frecvent de către copii, de exemplu, sub formă de ciocolată ca atare sau de pudră de cacao îndulcită utilizată în băuturile care conțin cacao. La stabilirea nivelurilor maxime de cadmiu, ar trebui luate în considerare datele privind prezența substanței în cauză în diferite tipuri de ciocolată și de pudră de cacao vândute consumatorului final. Întrucât nivelurile de cadmiu din produsele pe bază cacao sunt legate de conținutul de cacao al acestor produse, este oportun să se stabilească niveluri maxime de cadmiu diferite pentru produsele care conțin procente de cacao diferite. Astfel ar trebui să se asigure posibilitatea respectării nivelurilor maxime și în cazul ciocolatelor care conțin un procent mai ridicat de cacao.
(9)
În anumite regiuni din țările producătoare de cacao, nivelurile de cadmiu din sol pot fi în mod natural ridicate. Prin urmare, datele privind prezența substanței în cauză în produsele pe bază de cacao și de ciocolată furnizate de țările care prezintă niveluri de cadmiu ridicate în sol ar trebui luate în considerare în momentul stabilirii nivelurilor maxime de cadmiu.
(10)
Formulele de început pentru sugari și formulele de continuare contribuie în mod semnificativ la expunerea la cadmiu a sugarilor și a copiilor de vârstă mică. Formulele de început pentru sugari și formulele de continuare pe bază de izolate din proteine din soia, singure sau în amestec cu proteine din lapte de vacă, pot conține niveluri de cadmiu mai ridicate decât produsele pe bază de lapte, întrucât boabele de soia absorb în mod natural cadmiul din sol. Formulele pe bază de soia sunt o alternativă importantă pentru copiii de vârstă mică cu intoleranță la lactoză, în consecință trebuie să se asigure o aprovizionare suficientă a pieței. Prin urmare, este oportun să se stabilească un nivel maxim mai ridicat pentru produsele pe bază de soia.
(11)
Preparatele pe bază de cereale prelucrate și alte alimente pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică constituie o sursă importantă de expunere la cadmiu a sugarilor și a copiilor de vârstă mică. Prin urmare, ar trebui stabilit un nivel maxim de cadmiu specific pentru preparatele pe bază de cereale prelucrate și alte alimente pentru copii.
(12)
O expunere redusă a unui grup de consumatori foarte vulnerabil ar putea fi obținută prin stabilirea unui nivel maxim pentru anumite categorii de alimente destinate unei alimentații speciale (de exemplu, alimentele pentru utilizări medicale speciale destinate sugarilor). Cu toate acestea, în lipsa datelor care să justifice acest nivel maxim, ar trebui colectate datele privind prezența substanței în cauză în vederea stabilirii eventuale a unui nivel maxim specific în viitor.
(13)
Pentru anumite legume (barba-caprei, păstârnac, țelină, hrean), respectarea nivelurilor maxime actuale este dificilă și datele privind prezența substanței în cauză furnizate de statele membre arată că nivelurile de fond naturale sunt mai ridicate, fiind comparabile cu cele ale țelinei de rădăcină. Întrucât consumul acestor produse este scăzut și efectele asupra expunerii umane sunt neglijabile, este oportun să se ridice nivelurile maxime de cadmiu pentru păstârnac, barba-caprei, țelină și hrean la nivelul stabilit pentru țelina de rădăcină.
(14)
Anumite specii de pești sunt în prezent scutite de respectarea nivelului maxim implicit pentru pești, stabilit la 0,05 mg/kg Pentru pălămidă (Sarda sarda), plătica de mare comună dungată (Diplodus vulgaris), anghilă (Anguilla anguilla), chefalul cenușiu (Mugil labrosus labrosus), macrou (specia Trachurus), luvar (Luvarus imperialis), sardeluțe (specia Sardinops) și limba-de-mare (Dicologoglossa cuneata), noile date privind prezența substanței în cauză arată că scutirea nu mai este necesară și că nivelul maxim implicit poate fi respectat prin urmarea unor bune practici piscicole. Prin urmare, nivelurile maxime specifice nu mai sunt necesare pentru aceste specii de pești.
(15)
Pentru tonul negru (specia Auxis), hamsia europeană (specia Engraulis) și peștele-spadă (Xiphias gladius), noile date privind prezența substanței în cauză arată că un nivel maxim mai mic poate fi respectat prin urmarea unor bune practici piscicole. Prin urmare, nivelurile maxime pentru aceste specii de pești ar trebui modificate.
(16)
Pentru sardine (Sardina pilchardus) și Sicyopterus lagocephalus, datele privind prezența substanței în cauză arată că este dificil să se respecte nivelurile maxime existente, deoarece nivelurile de fond naturale pot fi mai ridicate. În cazul acestor două specii de pești, consumul este scăzut și are efecte neglijabile asupra expunerii umane. Prin urmare, este oportun să se stabilească niveluri maxime mai ridicate în cazul acestor două specii de pești pentru a garanta aprovizionarea pieței.
(17)
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 ar trebui modificat în consecință.
(18)
Statelor membre și operatorilor din industria alimentară ar trebui să li se acorde timpul necesar pentru a se adapta la noile niveluri maxime stabilite prin prezentul regulament pentru produsele pe bază de cacao și pentru alimentele pentru sugari și copii de vârstă mică. Prin urmare, data aplicării nivelurilor maxime de cadmiu pentru aceste produse ar trebui amânată.
(19)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
(1) Nivelurile maxime de cadmiu stabilite la punctele 3.2.19 și 3.2.20 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1881/2006, astfel cum sunt modificate prin prezentul regulament, se aplică de la 1 ianuarie 2015. Produsele alimentare care nu respectă aceste niveluri maxime și care au fost introduse pe piață în mod legal înainte de 1 ianuarie 2015 pot fi comercializate în continuare după această dată, până la data lor minimă de valabilitate sau până la data lor limită de consum.
(2) Nivelurile maxime de cadmiu stabilite la punctul 3.2.7 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1881/2006, astfel cum sunt modificate prin prezentul regulament, se aplică de la 1 ianuarie 2019. Produsele alimentare care nu respectă aceste niveluri maxime și care au fost introduse pe piață în mod legal înainte de 1 ianuarie 2019 pot fi comercializate în continuare după această dată, până la data lor minimă de valabilitate sau până la data lor limită de consum.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 12 mai 2014.