PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 570/2014
ze dne 26. května 2014,
kterým se ukončuje částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 1138/2011 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „konečné nařízení“). Přijetí konečného nařízení předcházelo nařízení Komise (EU) č. 446/2011 (3) o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz mastných alkoholů pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „prozatímní nařízení“). Zjištění, jež vedla k uložení konečného antidumpingového cla, budou dále uváděna jako „zjištění původního šetření“.
(2)
Dne 21. ledna 2012 společnost P. T. Ecogreen Oleochemicals, indonéský vyvážející výrobce mastných alkoholů, společnost Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd a společnost Ecogreen Oleochemicals GmbH (dále společně označené jako „skupina Ecogreen“) podaly u Tribunálu žalobu (věc T-28/12) na zrušení konečného nařízení, pokud jde o uložení antidumpingového cla ve vztahu ke skupině Ecogreen. Skupina Ecogreen napadla úpravu své vývozní ceny provedenou na základě čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení za účelem srovnání této vývozní ceny s běžnou hodnotou.
(3)
Ve věci T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie) Tribunál zrušil článek 1 nařízení (ES) č. 954/2006, pokud jde o společnost Interpipe NTRP VAT, mimo jiné z důvodu zjevně nesprávného posouzení při provádění úpravy na základě čl. 2 odst. 10 písm. i), a pokud jde o společnost Interpipe Niko Tube ZAT, na základě jiných důvodů. Dne 16. února 2012 Soudní dvůr zamítl odvolání podané Radou a Komisí (spojené věci C-191/09 P a C-200/09 P).
(4)
Vzhledem k tomu, že faktické okolnosti, pokud jde o úpravu provedenou podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, byly v případě skupiny Ecogreen podobné jako v případě společnosti Interpipe NTRP VAT, bylo považováno za vhodné znovu vypočítat dumpingové rozpětí pro skupinu Ecogreen, aniž by byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i).
(5)
Dne 21. prosince 2012 bylo proto zveřejněno prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1241/2012 ze dne 11. prosince 2012, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1138/2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (4), se zpětnou působností ode dne 12. listopadu 2011 (dále jen „pozměňující nařízení“).
(6)
Dumpingové rozpětí, které v něm bylo zjištěno u skupiny Ecogreen, bylo v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení nepatrné. Šetření týkající se skupiny Ecogreen bylo proto zastaveno, aniž byla uložena jakákoli opatření. Tribunál následně dne 9. dubna 2013 rozhodl, že není třeba rozhodovat o žalobě podané ve věci T-28/12.
(7)
I přesto, že na všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, Indonésii a Malajsii se uložená antidumpingová cla nadále vztahují, měla by s ohledem na revidovaná zjištění týkající se dumpingu, jež obsahuje pozměňující nařízení, být přezkoumána zjištění původního šetření, zejména pokud jde o účinky dumpingového dovozu působící újmu.
B. PŘEZKUM ZJIŠTĚNÍ PŮVODNÍHO ŠETŘENÍ
1. Rámec přezkumu
(8)
Dne 28. února 2013 bylo zveřejněno oznámení o částečném opětovném zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) (5) (dále jen „opětovné zahájení“). V oznámení bylo uvedeno, že opětovné zahájení šetření je ve svém rozsahu omezeno na zkoumání možných dopadů nově zjištěných dumpingových rozpětí, pokud jde o zjištění týkající se zejména újmy a příčinné souvislosti zjištěné v původním šetření (dále jen „nové šetření“).
(9)
Komise o částečném opětovném zahájení šetření oficiálně uvědomila známé dotčené vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, jakož i výrobní odvětví Unie. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a ke slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení.
(10)
Některé strany tvrdily, že nebylo jasné, na jakém právním základě Komise opětovně zahájila původní šetření a jaké údaje bude Komise shromažďovat pro zjištění faktů a vyvození závěrů v tomto novém šetření.
(11)
Strany rovněž tvrdily, že nebylo jasné, jaký druh šetření se zahajuje a jaký by mohl být konečný výsledek, pokud jde o úroveň konečných opatření, jaké období bude šetření zahrnovat a které aspekty původního šetření se budou přezkoumávat.
(12)
Připomíná se, že toto opětovné zahájení šetření je nevyhnutelným důsledkem přijetí pozměňujícího nařízení, jež samo bylo výsledkem zjištění Tribunálu ve věci T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie.
(13)
Připomíná se, že při původním šetření bylo takzvaným obdobím šetření (OŠ) období od 1. července 2009 do 30. června 2010. Posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření a bylo označeno jako „posuzované období“.
(14)
Toto nové šetření se zaměřuje na stejné období šetření a stejné posuzované období. Zjištění, pokud jde o újmu a příčinnou souvislost, učiněná za tato období během původního šetření, jsou přezkoumávána s ohledem na dumpingová rozpětí, která byla pro indonéské dovozce nově stanovena v pozměňujícím nařízení.
(15)
Konkrétněji, a jak je uvedeno v oznámení o opětovném zahájení, je cílem tohoto nového šetření určit, zda „zanedbatelné“ dumpingové rozpětí, zjištěné u jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, a změna úrovně dumpingových rozpětí ostatních indonéských společností, kterou stanovilo pozměňující nařízení, mohou mít dopad na zjištění původního šetření, pokud jde o újmu a příčinnou souvislost.
(16)
Výsledky nového šetření jsou uvedeny dále. Stejně jako v případě původního šetření jsou v zájmu zachování důvěrnosti původně předložených údajů určité údaje a informace poskytnuty v podobě indexu.
2. Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(17)
Připomíná se, že dotčeným výrobkem je výrobek vymezený v původním šetření, a sice nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (dále jen „mastné alkoholy“).
(18)
Zjištění pozměňujícího nařízení se nedotýkají zjištění učiněných v původním šetření, která se týkají posuzovaného výrobku a obdobných výrobků.
3. Dumping
(19)
Jak bylo uvedeno v 7. bodě odůvodnění pozměňujícího nařízení, dumpingová rozpětí pro všechny společnosti v Indonésii jiná než pro vyvážejícího výrobce s individuálním rozpětím, stanovená na základě největšího dumpingového rozpětí spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce, byla přezkoumána s přihlédnutím k nově vypočtenému dumpingovému rozpětí pro skupinu Ecogreen.
(20)
Dumpingová rozpětí stanovená v 23. bodě odůvodnění konečného nařízení pro indické vyvážející výrobce a dumpingová rozpětí stanovená v 55. bodě odůvodnění pro malajské vyvážející výrobce nebyla pozměňujícím nařízením dotčena.
(21)
Jak bylo uvedeno v 6. bodě odůvodnění pozměňujícího nařízení, dumpingové rozpětí stanovené pro skupinu Ecogreen bylo nižší než 2 %, a je tedy pod minimálním prahem stanoveným v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Dovoz tohoto vyvážejícího výrobce do Unie by tudíž měl být v novém šetření považován za nedumpingový.
(22)
Objem, cena a podíl nedumpingového dovozu, uskutečněného uvedeným indonéským vývozcem, se na trhu v posuzovaném období vyvíjely tak, jak je uvedeno v tabulce níže. Jak bylo uvedeno v 16. bodě odůvodnění výše, předložené údaje jsou indexovány.
Dovoz
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
Index: 2007 = 100
100
110
107
115
Meziroční změna v %
9,6
- 2,3
7,5
Podíl na trhu
Index: 2007 = 100
100
107
110
113
Meziroční změna v %
6,8
2,9
2,8
Průměrná cena EUR/t
Index: 2007 = 100
100
110
91
91
Meziroční změna v %
9,9
- 17,0
0,2
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(23)
S odkazem na tabulku uvedenou v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která byla potvrzena v 64. bodě odůvodnění konečného nařízení, a na tabulku uvedenou výše šetření ukázalo, že v posuzovaném období se nedumpingový dovoz podílel na celkovém dovozu z dotčených zemí jen v omezené míře a rostl poměrně pomaleji než dumpingový dovoz. V roce 2007 totiž nedumpingový dovoz představoval kolem 15-18 % celkového objemu dovozu z dotčených zemí a v období šetření to bylo pouze kolem 10-13 %.
(24)
Nové šetření ukazuje, že průměrné ceny nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen se v posuzovaném období snížily o 9 %, avšak mezi rokem 2009 a obdobím šetření zůstávaly stabilní.
4. Újma
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(25)
Zjištění uvedená v 57. až 61. bodě odůvodnění konečného nařízení, pokud jde o výrobu v Unii a výrobní odvětví Unie, nejsou novým šetřením nijak dotčena, a proto se potvrzují.
4.2 Spotřeba v Unii
(26)
Zjištění uvedená v 64. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež byla potvrzena v 62. bodě odůvodnění konečného nařízení, nejsou nijak dotčena. Potvrzuje se, že spotřeba mastných alkoholů v Unii, jak ukazuje níže uvedená tabulka, byla celkem stabilní a za posuzované období se zvýšila pouze o 2 %. Jak bylo uvedeno v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v zájmu zachování důvěrnosti údajů byly informace týkající se spotřeby poskytnuty v podobě indexu.
Spotřeba
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2
- 4,8
4,6
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí a cenové podbízení
4.3.1 Souhrnné posouzení dumpingového dovozu
(27)
Stejně jako v případě původního šetření bylo zkoumáno, zda souhrnné posouzení dumpingového dovozu pro tyto tři dotčené země je v souladu s ustanoveními čl. 3 odst. 4 základního nařízení ještě oprávněné, či nikoli, vzhledem k přezkoumaným dumpingovým rozpětím pro indonéské vyvážející výrobce uvedeným v 19. a 21. bodě odůvodnění výše.
(28)
Připomíná se, že čl. 3 odst. 4 základního nařízení stanoví, že pokud jsou předmětem antidumpingového šetření současně výrobky dovezené z více zemí, posuzují se účinky tohoto dovozu souhrnně pouze tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu výrobků z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(29)
Zjištění o objemu a ceně dumpingového dovozu z každé z dotčených zemí v posuzovaném období byla přezkoumána. Informace týkající se objemu dovozu, které byly použity pro určení průměrných cen uvedených v tabulce v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení zůstávají, pokud jde o Malajsii a Indii, beze změny. Údaje týkající se Indonésie byly přezkoumány s přihlédnutím k tomu, že - jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění výše - u jednoho vyvážejícího výrobce se již nemá za to, že by prodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny. Nově určený dumpingový dovoz se vyvíjel tak, jak je uvedeno níže. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace týkající se objemu dovozu z každé dotčené země poskytnuty v podobě indexu.
Objem dumpingového dovozu
2007
2008
2009
OŠ
Malajsie
Index: 2007 = 100
100
161
141
137
Meziroční změna v %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indie
Index: 2007 = 100
100
118
104
143
Meziroční změna v %
18,2
- 11,8
37,5
Indonésie
Index: 2008 = 100
100
142
168
Meziroční změna v %
42,1
17,9
(30)
Šetření ukázalo, že objem dumpingového dovozu z každé dotčené země v období šetření nebyl zanedbatelný a existence dumpingového dovozu na trhu Unie byla v posuzovaném období, a zejména v období šetření významná. Skutečnost, že u jednoho z indonéských vyvážejících výrobců pozměňující nařízení shledalo, že neprodává za dumpingové ceny, na tomto závěru nic nemění.
(31)
Zjištění týkající se tvorby cen výrobků dumpingového dovozu z každé dotčené země byla za posuzované období rovněž přezkoumána a výsledky jsou uvedeny v tabulce níže. Ceny uvedené v tabulce v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení zůstávají, pokud jde o Malajsii a Indii, beze změny. Údaje týkající se Indonésie byly přezkoumány s přihlédnutím k tomu, že - jak je uvedeno výše ve 21. bodě odůvodnění - u jednoho vyvážejícího výrobce se již nemá za to, že by prodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace o cenách indonéského vývozce, u něhož bylo shledáno, že prodává za dumpingové ceny, poskytnuty v podobě indexu.
Dovoz podle údajů Eurostatu (upraveno tak, aby byl zahrnut pouze dotčený výrobek a dumpingový dovoz)
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena v EUR/t Malajsie
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Meziroční změna v %
3,6
- 15,4
7,3
Průměrná cena v EUR/t Indie
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Meziroční změna v %
14,4
- 21,4
2,1
Průměrná cena v EUR/t Indonésie
Index: 2008 = 100
100
70
72
Meziroční změna v %
- 30,0
2,6
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(32)
Šetřením bylo zjištěno, že s výjimkou roku 2007, kdy se neuskutečnil žádný dovoz z Indonésie, byla tvorba cen indonéských vyvážejících výrobců téměř stejná jako v původním šetření. Zjištění učiněné v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení, že tvorba cen v dotčených zemích a jejich chování v oblasti tvorby cen byly zejména v období šetření velmi podobné, lze proto potvrdit. Skutečnost, že u jednoho z indonéských vyvážejících výrobců pozměňující nařízení shledalo, že neprodává za dumpingové ceny, na tomto závěru nic nemění.
(33)
V platnosti mimoto zůstávají také zjištění učiněná ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzená ve 122. bodě odůvodnění konečného nařízení, a zejména to, že úroveň odstranění újmy stanovená pro dotčené země byla výrazně nad minimálním prahem 2 %. Navíc byly u každé z dotčených zemí prozkoumány prodejní kanály a cenové trendy a - jak je uvedeno v tabulce výše - bylo zjištěno, že jsou podobné. Jak prokázalo šetření, dovozní ceny z dotčených zemí po dosažení nejvyšších hodnot v roce 2008 vykazovaly klesající trend a globálně byly ve srovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie zvláště nízké.
(34)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že podíl dumpingového dovozu z každé dotčené země na trhu během posuzovaného období celkově vzrostl. S odkazem na 16. bod odůvodnění jsou informace poskytnuty v podobě indexu.
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Malajsie
Index: 2007 = 100
100
157
145
135
Meziroční změna v %
57
- 8
- 7
Indie
Index: 2007 = 100
100
115
107
141
Meziroční změna v %
15
- 7
31
Indonésie
Index: 2008 = 100
100
142
168
Meziroční změna v %
50
13
(35)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah nové šetření prokázalo, že zjištění učiněná v původním šetření, která se týkají souhrnného posouzení, zůstávají beze změny. Proto se má za to, že podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, které se týkají souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, zůstávají splněny. Za účelem nového šetření újmy a příčinné souvislosti tedy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí mohou být posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu na trhu
(36)
Aby bylo možno určit celkovou míru dumpingového dovozu na trh Unie v posuzovaném období, přihlíží se k tomu, že pozměňující nařízení potvrdilo pozitivní zjištění dumpingu u všech vyvážejících výrobců v Indonésii s výjimkou skupiny Ecogreen. Jejich vývoz je považován za dumpingový, a proto se na něj i nadále vztahuje antidumpingové clo.
(37)
Podobně nové šetření přihlíží k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná v původním šetření u všech vyvážejících vývozců v Indii a Malajsii zůstávají beze změny, že jejich dovoz je považován za dumpingový a nadále podléhá antidumpingovému clu.
(38)
Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí byl upraven odečtením objemu nedumpingového dovozu od jednoho indonéského vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění výše.
(39)
Na základě výše uvedeného byly údaje uvedené v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzené 64. bodem odůvodnění konečného nařízení, jakož i zjištění obsažená v 71. až 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se posouzení dumpingového dovozu během posuzovaného období a potvrzená 65. bodem odůvodnění konečného nařízení, zrevidovány, jak je popsáno níže. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace o celkovém objemu dovozu a podílu dumpingového dovozu na trhu poskytnuty v podobě indexu.
Dumpingový dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
Index: 2007 = 100
100
167
155
165
Meziroční změna v %
67,0
- 7,3
6,5
Podíl na trhu
Index: 2007 = 100
100
163
159
162
Meziroční změna v %
62,7
- 2,3
1,8
Průměrná dumpingového dovozu v EUR/t
931
1 007
827
878
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8,2
- 17,9
6,1
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(40)
Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí zjištěný v tomto novém šetření v posuzovaném období značně vzrostl, a to o 65 %. K největšímu nárůstu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 67 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl téměř na úroveň z roku 2008.
(41)
Revidované průměrné ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období prudce kolísaly a zaznamenaly celkový pokles o 6 %. Stojí však za zmínku, že mezi rokem 2008 a obdobím šetření činila míra poklesu celých 14 %. Po celé posuzované období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což vedlo k rostoucímu podílu dumpingových dovozů na trhu.
(42)
Podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 62 %. K největšímu nárůstu došlo mezi lety 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi lety 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 4 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
(43)
Vynětí nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen proto nijak nemění zjištění učiněná v původním šetření, pokud jde o objem, cenu a podíl dumpingového dovozu na trhu, která se tudíž potvrzují.
4.3.3 Cenové podbízení
(44)
Připomíná se, že rozpětí cenového podbízení zjištěná v původním šetření byla objasněna v 74. a 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzena v 67. bodě odůvodnění konečného nařízení. Jednotlivé výpočty zjištěné pro každého dotčeného vývozce nebyly pozměňujícím nařízením dotčeny. Tato zjištění byla proto potvrzena.
(45)
Průměrné cenové podbízení zjištěné u dumpingového dovozu souhrnně posuzovaného pro tři země společně po odečtení nedumpingového dovozu činí 2 %. Toto zjevně nízké podbízení je nutno posuzovat s ohledem na to, že kvůli existenci levného dovozu na trhu EU bylo nuceno snižovat své ceny i samotné výrobní odvětví Unie. Tyto ceny však zejména v období šetření nepokrývaly výrobní náklady. Průměrné rozpětí cenového podbízení souhrnně posuzovaného dumpingového dovozu bez skupiny Ecogreen činilo 22 %.
(46)
V reakci na zveřejnění zjištění Komise jeden dovozce mastných alkoholů pocházejících z Indonésie tvrdil, že průměrná cena nedumpingového dovozu bude nižší než průměrná cena dovážené produkce vyrobené indonéským vyvážejícím vývozcem, na kterého se i nadále vztahují opatření. Uvedené tvrzení se však nedotýká zjištění cenového podbízení u souhrnně posouzeného dumpingového dovozu.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(47)
Zjištění učiněná v 76. až 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzená v 71. až 84. bodě odůvodnění konečného nařízení, která se týkají hospodářské situace výrobního odvětví Unie, nejsou pozměňujícím nařízením dotčena, a mohou být proto potvrzena.
(48)
Připomíná se, že původním šetřením bylo prokázáno, že většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 15 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 13 %), se v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla ohrožena, a to zejména během posuzovaného období.
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. Příčinná souvislost
(50)
Kromě potvrzení existence podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie bylo přezkoumáno, zda po revidovaných zjištěních o dumpingu, stanovených v pozměňujícím nařízení, stále ještě existuje příčinná souvislost mezi uvedenou újmou a revidovaným dumpingovým dovozem z dotčených zemí.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(51)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla celkem stabilní a za posuzované období se zvýšila pouze o 2 %.
(52)
Tabulka v 39. bodě odůvodnění výše, která již neobsahuje dovoz uskutečněný indonéským dovozcem, u něhož bylo pozměňujícím nařízením zjištěno, že neprodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny, ukazuje, že revidovaný objem dumpingového dovozu ze tří dotčených zemí byl významný a v posuzovaném období se podstatně zvýšil v absolutních hodnotách o více než 60 000 tun a v relativním vyjádření o více než 60 %. Podobně se značně zvýšil i podíl dumpingového dovozu na trhu a v uvedeném období vzrostl o více než 5 procentních bodů.
(53)
Tyto trendy jsou velmi podobné trendům zjištěným v původním šetření, zejména v 86. až 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Zvýšení podílu na trhu, které podle původního šetření činilo 57 %, je na základě revidovaných údajů v posuzovaném období nyní vyšší než 60 %.
(54)
Nový šetřením bylo totiž potvrzeno, že dumpingové dovozy z dotčených zemí od roku 2008, kdy tento vývoz vzrostl o 67 %, vyvíjely tlak na výrobní odvětví Unie. V uvedeném roce byly ceny dumpingového dovozu, jak se uvádí v 39. bodě odůvodnění, mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k významné ztrátě v objemu prodeje (-15,4 %) a významné ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který se tomuto odvětví ve zbývající části posuzovaného období již nikdy nepodařilo znovu získat zpět. Ve stejné době podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu vzrostl o více než 9 procentních bodů.
(55)
V 72. bodě odůvodnění konečného nařízení bylo ukázáno, že výrobní odvětví Unie v reakci na tento tlak muselo v roce významně snížit své prodejní ceny o 16,9 % a v období šetření je dokonce muselo snížit o dalších 5,3 %. I kdyby toto chování v oblasti tvorby cen umožnilo výrobnímu odvětví Unie omezit ztrátu podílu na trhu, vedlo k tomu, že v posuzovaném období došlo k nahromadění významných ztrát, jak je uvedeno v 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzeno v 78. bodě odůvodnění konečného nařízení. Tato situace se časově shodovala s existencí velkých objemů levného dumpingového dovozu na trh Unie, zejména v období šetření.
(56)
V roce 2009, ačkoli se absolutní objem dumpingového dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a útlumem na trhu EU snížil o 7,3 %, bylo zaznamenáno, že průměrná cena dumpingového dovozu klesla o 17,9 %, což bylo více než 16,9 % snížení ceny výrobního odvětví Unie. V období šetření muselo výrobní odvětví Unie snížit své ceny a nahromadilo finanční ztráty.
(57)
Z výše uvedeného jsou zřejmé závažné důsledky pro chování výrobního odvětví Unie v oblasti tvorby cen na jeho hlavním trhu, které vyplývají z přítomnosti velkých objemů levného dumpingového dovozu na trhu Unie, a nepříznivý dopad, který tato přítomnost měla na hospodářskou situaci odvětví, zejména v období šetření.
(58)
Výše uvedený dovozce tvrdil, že při analýze příčinné souvislosti by zbývající dumpingový indonéský dovoz měl být oddělen od dovozu pocházejícího z Indie a Malajsie, a to na základě takových faktorů, jako je stabilní podíl na trhu, vyšší úroveň cen, neexistence cenového podbízení, nižší rozpětí cenového podbízení u uvedeného indonéského dovozu a paralelní vývoj indonéského podílu a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Tento dovozce dále tvrdil, že mezi újmou a dumpingovým indonéským dovozem neexistuje žádná příčinná souvislost, jakmile je posuzován zvlášť.
(59)
Toto tvrzení bylo zamítnuto, jelikož důvody, které dovozce - někdy selektivně - uvádí, nejsou důvody, které se podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení považují za relevantní pro určení toho, zda by mělo být uplatněno souhrnné posouzení či nikoli, zejména pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobnými výrobky Unie. Původní šetření totiž dospělo k závěru, že dotčený výrobek je komoditním polotovarem, který se používá především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů, a že tento dovážený výrobek bez ohledu na zemi původu představuje přímou konkurenci pro výrobky vyráběné v Unii. Stejnorodost hospodářské soutěže na trhu Unie proto opravňuje k souhrnnému posouzení dovozu ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. b) základního nařízení. Tvrzení dovozce se tohoto zjištění netýkají a mohla by být relevantní pouze v případě uplatnění odděleného posouzení. Vzhledem k tomu, že neexistuje žádný základ pro změnu zjištění původního šetření, pokud jde o souhrnné posouzení, analýza účinků dumpingového dovozu se potvrzuje.
(60)
Kromě toho je třeba poznamenat, že ostatní indonéské dovozy se uskutečňovaly za dumpingové ceny, v období šetření výrazně vzrostl jejich podíl na trhu a byly prodávány za ceny nižší, než byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
(61)
Dovozce dále uvedl, že skupina Ecogreen se dopouštěla většího cenového podbízení než druhý indonéský vyvážející výrobce, a jelikož se má za to, že dovoz skupiny Ecogreen měl zanedbatelný dopad, stejný závěr by proto tím spíše měl být uplatněn vůči ostatnímu indonéskému dovozu.
(62)
Tento závěr vychází z nesprávného předpokladu. Soudní výrok vyvolal změnu ve výpočtu dumpingu pro skupinu Ecogreen, který se poté stal nepatrným. Pouze z tohoto důvodu musel být dopad dovozu od skupiny Ecogreen považován za zanedbatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(63)
Na základě výše uvedených zjištění se dochází k závěru, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
5.2 Účinky jiných činitelů
(64)
V rámci příčinné souvislostí byly podobně přezkoumány i účinky jiných činitelů.
5.2.1 Nedumpingový dovoz z Indonésie
(65)
Jak bylo zmíněno v 23. bodě odůvodnění výše, nedumpingový dovoz vzrostl v šetřeném období poměrně méně než dumpingový dovoz a představoval pouze omezený podíl na celkovém dovozu z dotčených zemí. Šetřením se mimoto také prokázalo, že tento dovoz měl v posuzovaném období, zejména v období šetření, jen nevelký podíl na trhu.
(66)
Objem dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšil o 6,5 %, tj. více, než bylo oživení trhu doložené růstem spotřeby v Unii o 4,6 %, a jeho podíl na trhu se tak zvýšil.
(67)
Proto se má za to, že jakýkoli dopad, jaký mohl nedumpingový dovoz mít na trh Unie v období šetření, nemůže převážit výrazný nepříznivý dopad dumpingového dovozu, podrobně popsaný v 51. až 57. bodě odůvodnění.
(68)
Na základě výše uvedených zjištění se dospělo k závěru, že přítomnost nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen na trhu Unie v období šetření není taková, aby mohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla v období šetření způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Jiné činitele zkoumané v původním šetření
(69)
K jiným činitelům, jež byly v původním šetření zkoumány v rámci možných příčin podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, patřily: dovoz do Unie ze zbytku světa, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dopad hospodářské krize a prodej rozvětvených isomerů, na něž se definice výrobku nevztahuje.
(70)
Vzhledem k tomu, že revidovanými dumpingovými rozpětími stanovenými pro indonéské vyvážející výrobce nejsou tyto činitele dotčeny, potvrzují se zjištění a závěry, k nimž se, pokud jde o tyto činitele, dospělo v 95. až 100. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dopad těchto činitelů není takový, aby narušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(71)
Tímto novým šetřením se potvrzuje, že i nadále existuje jasná a přímá souvislost mezi růstem objemu dumpingového dovozu a jeho nepříznivými cenovými účinky na jedné straně a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie na straně druhé.
(72)
Výše uvedená analýza ukazuje, že objem nedumpingového dovozu byl ve srovnání s množstvím dumpingových výrobků dovážených z dotčených zemí omezený. V podmínkách celkem stabilní spotřeby tento dumpingový dovoz v posuzovaném období absolutně i relativně značně vzrostl a jeho přítomnost měla na trh Unie značný nepříznivý dopad. Bylo totiž zaznamenáno, že v důsledku vzniklého narušení trhu muselo výrobní odvětví Unie od roku 2008 podstatně snížit své ceny o 22,2 % a nemohlo - zejména v období šetření - pokrýt své náklady a dosáhnout přiměřené výše zisku.
(73)
Novým šetřením bylo rovněž potvrzeno, že účinky jiných faktorů než dumpingového dovozu nemohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(74)
Z nového šetření tudíž vyplývá, že v období šetření existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie, Indonésie a Malajsie a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Závěry, k nimž se dospělo ve 101. a 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, se proto potvrzují.
6. Zájem Unie
(75)
Bylo prokázáno, že závěry, k nimž se dospělo v 118. bodě odůvodnění konečného nařízení, pokud jde o zájem Unie, nebyly pozměňujícím nařízením dotčeny, a proto se potvrzují.
C. PŘEZKUM KONEČNÝCH OPATŘENÍ
(76)
Jak je uvedeno výše, nové šetření relevantních skutečností a zjištění stanovených v původním šetření s přihlédnutím k novým dumpingovým rozpětím určeným v pozměňujícím nařízení prokázalo, že ostatní dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie na trh Unie v období šetření způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(77)
Vzhledem k závěrům vyvozeným v původním šetření, pokud jde o dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a vzhledem k tomu, že toto nové šetření potvrdilo, že existuje příčinná souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a ostatním dumpingovým dovozem z dotčených zemí, by konečná opatření uložená pozměňujícím nařízením měla být potvrzena na stejné úrovni. Na základě toho se dochází k závěru, že toto nové šetření by mělo být ukončeno beze změny konečných opatření uložených konečným nařízením.
(78)
Platná antidumpingová opatření stanovená v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1138/2011 a změněná prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1241/2012 jsou i nadále opodstatněná, a měla by proto zůstat v platnosti. Připomíná se, že uložená opatření představovala specifická cla a byla stanovena pro každého dotčeného vyvážejícího výrobce takto:
Země
Společnost
Konečné specifické antidumpingové clo
(EUR/t čisté hmotnosti)
Indie
VVF (India) Ltd
46,98
Všechny ostatní společnosti
86,99
Indonésie
P. T. Ecogreen Oleochemicals
0,00
P. T. Musim Mas
45,63
Všechny ostatní společnosti
45,63
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Všechny ostatní společnosti
61,01
(79)
Orgány dotčených zemí, vývozci a jejich sdružení, všechny zúčastněné strany v Unii, zejména výrobní odvětví Unie, dovozci a sdružení uživatelů a obchodníků byli informováni o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr ukončit částečné zahájení nového antidumpingového šetření týkajícího se dovozu mastných alkoholů z dotčených zemí, a byla jim poskytnuta příležitost k podání připomínek a ke slyšení. Ústní a písemné připomínky předložené těmito stranami byly posouzeny, avšak nezměnily závěry, k nimž se dospělo v tomto nařízení.
(80)
Jeden vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(81)
Bylo zejména zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce vyrábí řadu výrobků jiných, než je dotčený výrobek, a že tyto jiné výrobky prodává stejným odběratelům. To by vytvořilo závažné riziko křížové kompenzace, krajně ztížilo účinnou kontrolu tohoto závazku a zpochybnilo efektivitu cenového závazku v daném případě. Na základě toho Komise dospěla k závěru, že nabídku závazku nelze přijmout.
(82)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 V Bruselu dne a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie, se ukončuje beze změny platných cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. května 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 570/2014 AL COMISIEI
din 26 mai 2014
de încheiere a redeschiderii parțiale a anchetei antidumping privind importurile de anumiți alcooli grași și amestecurile lor originare din India, Indonezia și Malaysia
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),
întrucât:
A. MĂSURI EXISTENTE
(1)
Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1138/2011 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumiți alcooli grași și amestecurile lor („FOH”), originari din India, Indonezia și Malaysia (denumit în continuare „regulamentul definitiv”). Regulamentul definitiv a fost precedat de Regulamentul (UE) nr. 446/2011 al Comisiei (3) de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumiți alcooli grași și amestecurile lor originare din India, Indonezia și Malaysia (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”). Concluziile care au condus la instituirea taxelor antidumping definitive vor fi denumite în continuare „concluziile anchetei inițiale”.
(2)
La 21 ianuarie 2012, PT Ecogreen Oleochemicals, producător-exportator de alcooli grași și amestecurile lor din Indonezia, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd și Ecogreen Oleochemicals GmbH (denumite în continuare în mod colectiv „Ecogreen”) au sesizat Tribunalul (cauza T-28/12) cu o cerere de anulare a regulamentului definitiv în ceea ce privește taxa antidumping aplicată Ecogreen. Ecogreen a contestat ajustarea prețului său de export efectuată în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază pentru compararea prețului de export respectiv cu valoarea normală a întreprinderii.
(3)
În cauza T-249/06 [Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) și Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT)/Consiliul Uniunii Europene], Tribunalul a anulat articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 954/2006 cu privire la Interpipe NTRP VAT, printre altele, pe motiv de eroare vădită de apreciere în ceea ce privește ajustarea în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) și cu privire la Interpipe Niko Tube ZAT pentru alte motive. La 16 februarie 2012, Curtea de Justiție a respins recursul introdus de Consiliu și Comisie (cauzele conexate C-191/09 P și C-200/09 P).
(4)
Având în vedere că situația de fapt a Ecogreen este similară cu cea a Interpipe NTRP VAT în ceea ce privește ajustarea efectuată în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază, s-a considerat adecvat să se recalculeze marja de dumping a Ecogreen fără a efectua o ajustare în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i).
(5)
Prin urmare, la 21 decembrie 2012 a fost publicat Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1241/2012 al Consiliului din 11 decembrie 2012 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1138/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite asupra importurilor de anumiți alcooli grași și amestecurile lor, originari din India, Indonezia și Malaysia (4), cu aplicare retroactivă începând cu 12 noiembrie 2011 (denumit în continuare „regulamentul de modificare”).
(6)
Marja de dumping stabilită prin acesta pentru Ecogreen a fost la nivelul de minimis în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, ancheta în ceea ce privește Ecogreen a fost încheiată fără a se institui măsuri. Tribunalul a decis ulterior, la 9 aprilie 2013, că nu este necesar să se pronunțe asupra fondului cauzei T-28/12.
(7)
Deși toți ceilalți producători-exportatori din India, Indonezia și Malaysia au fost supuși în continuare taxelor antidumping, concluziile anchetei inițiale, în special efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, ar trebui reevaluate ținând cont de noile concluzii din regulamentul de modificare referitoare la dumping.
B. REEVALUAREA CONCLUZIILOR ANCHETEI INIȚIALE
1. Cadrul reevaluării
(8)
Un aviz cu privire la o redeschidere parțială a anchetei antidumping privind importurile de anumiți alcooli grași și amestecurile lor originare din India, Indonezia și Malaysia (denumite în continuare „țările în cauză”) a fost publicat la 28 februarie 2013 (5) (denumit în continuare „redeschiderea”). În aviz s-a menționat că scopul redeschiderii se limitează la examinarea impactului pe care marjele de dumping nou-introduse l-ar putea avea asupra concluziilor privind, în special, prejudiciul și legătura de cauzalitate formulate în ancheta inițială (denumită în continuare „noua anchetă”).
(9)
Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați și industria din Uniune cu privire la redeschiderea parțială a anchetei. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a fi audiate în termenul prevăzut în aviz.
(10)
Mai multe părți au afirmat că nu era clar temeiul juridic pe baza căruia Comisia a redeschis ancheta inițială și datele pe care Comisia le va colecta pentru a stabili faptele și pentru a formula concluziile în noua anchetă.
(11)
De asemenea, părțile au susținut că nu era clar care a fost tipul anchetei inițiate și care ar putea fi rezultatul final în contextul nivelului măsurilor definitive, care ar fi perioada acoperită și aspectele anchetei inițiale care erau supuse reexaminării.
(12)
Se reamintește că redeschiderea reprezintă consecința necesară a adoptării regulamentului de modificare, care, la rândul său, a reprezentat rezultatul concluziilor Tribunalului în cauza T-249/06 [Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) și Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT)/Consiliul Uniunii Europene].
(13)
Se reamintește că, în ancheta inițială, așa-numita perioadă de anchetă (PA) a fost cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010. Evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei de anchetă, denumită „perioada examinată”.
(14)
Noua anchetă se concentrează pe aceeași perioadă de anchetă și aceeași perioadă examinată. Concluziile formulate cu privire la cele două perioade în cursul anchetei inițiale în ceea ce privește prejudiciul și legătura de cauzalitate sunt reexaminate ținându-se cont de marjele de dumping nou stabilite pentru exportatorii din Indonezia în regulamentul de modificare.
(15)
Mai exact, astfel cum se menționează în avizul de redeschidere, scopul noii anchete este de a determina dacă marja de dumping de minimis stabilită pentru un producător-exportator din Indonezia și modificarea nivelului marjelor de dumping pentru celelalte întreprinderi din Indonezia stabilite în regulamentul de modificare pot avea vreun impact asupra concluziilor anchetei inițiale privind prejudiciul și legătura de cauzalitate.
(16)
Rezultatele noii anchete sunt prezentate în cele ce urmează. La fel precum în cazul anchetei inițiale, anumite date și informații sunt furnizate sub formă de indici pentru a proteja confidențialitatea datelor transmise inițial.
2. Produsul în cauză și produsul similar
(17)
Se reamintește faptul că produsul în cauză este cel definit în ancheta inițială, și anume, alcooli grași saturați având lungimi ale lanțului de atomi de carbon de C8, C10, C12, C14, C16 sau C18 (fără a include izomerii cu catenă ramificată), incluzând alcooli grași saturați individuali (denumiți, de asemenea, „monocatenari”) și amestecuri care conțin predominant o combinație de lanțuri de atomi de carbon având lungimea de C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (categorizate în mod obișnuit ca C8-C10), amestecuri care conțin predominant o combinație de lanțuri de atomi de carbon având lungimea de C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (categorizate în mod obișnuit ca C12-C14) și amestecuri care conțin predominant o combinație de lanțuri de atomi de carbon având lungimea de C16-C18, originare din India, Indonezia și Malaysia și încadrându-se în prezent la codurile NC ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 și ex 3823 70 00 (denumiți în continuare „alcooli grași”).
(18)
Concluziile regulamentului de modificare nu afectează concluziile stabilite în ancheta inițială cu privire la produsul în cauză și produsul similar.
3. Dumping
(19)
Astfel cum se menționează în considerentul 7 din regulamentul de modificare, marjele de dumping pentru toate întreprinderile din Indonezia, cu excepția celuilalt producător-exportator cu o marjă individuală, care au fost calculate pe baza celei mai ridicate marje constatate în rândul producătorilor-exportatori indonezieni cooperanți, au fost revizuite pentru a ține seama de marja de dumping recalculată pentru Ecogreen.
(20)
Marjele de dumping stabilite în considerentul 23 din regulamentul definitiv pentru producătorii-exportatori din India și cele stabilite în considerentul 55 pentru producătorii-exportatori din Malaysia nu au fost afectate de regulamentul de modificare.
(21)
Astfel cum se menționează în considerentul 6 din regulamentul de modificare, marja de dumping pentru Ecogreen a fost stabilită la mai puțin de 2 %, situându-se, prin urmare, sub pragul de minimis prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. Astfel, importurile în Uniune efectuate de respectivul producător-exportator ar trebui considerate importuri care nu fac obiectul unui dumping în noua anchetă.
(22)
Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care nu fac obiectul unui dumping efectuate de respectivul producător-exportator din Indonezia au evoluat, în cursul perioadei examinate, astfel cum sunt prezentate în tabelul de mai jos. Astfel cum se menționează în considerentul 16 mai sus, datele sunt prezentate sub formă de indici.
Importuri
2007
2008
2009
Perioada de anchetă
Tone
Indice: 2007 = 100
100
110
107
115
Variație anuală (%)
9,6
- 2,3
7,5
Cotă de piață
Indice: 2007 = 100
100
107
110
113
Variație anuală (%)
6,8
2,9
2,8
Preț mediu EUR/tonă
Indice: 2007 = 100
100
110
91
91
Variație anuală (%)
9,9
- 17,0
0,2
Sursă: Răspunsurile la chestionar.
(23)
Referitor la tabelul prezentat la considerentul 70 din regulamentul provizoriu, care a fost confirmat de considerentul 64 din regulamentul definitiv, precum și la tabelul de mai sus, ancheta a arătat că importurile care nu fac obiectul unui dumping au reprezentat un procent limitat din importurile totale din țările în cauză și că acestea au crescut proporțional într-o măsură mai mică decât importurile care fac obiectul unui dumping în perioada examinată. Într-adevăr, importurile care nu fac obiectul unui dumping au reprezentat aproximativ 15-18 % din volumul total al importurilor originare din țările în cauză în 2007 și doar aproximativ 10-13 % în cursul perioadei de anchetă.
(24)
Noua anchetă arată faptul că prețurile medii ale importurilor care nu fac obiectul unui dumping ale Ecogreen au scăzut cu 9 % în perioada examinată, dar că acestea au rămas stabile între 2009 și perioada de anchetă.
4. Prejudiciu
4.1. Producția Uniunii și industria din Uniune
(25)
Concluziile formulate în considerentele 57-61 din regulamentul definitiv cu privire la producția Uniunii și industria din Uniune nu sunt afectate de noua anchetă și, prin urmare, sunt confirmate.
4.2. Consumul la nivelul Uniunii
(26)
Concluziile formulate în considerentele 64-66 din regulamentul provizoriu, care au fost confirmate de considerentul 62 din regulamentul definitiv, rămân neschimbate. Astfel cum se arată în tabelul de mai jos, se confirmă faptul că la nivelul Uniunii consumul de alcooli grași a fost destul de stabil, acesta crescând ușor cu doar 2 % în perioada examinată. Astfel cum se menționează în considerentul 64 din regulamentul provizoriu, informațiile privind consumul sunt furnizate sub formă de indici pentru a proteja confidențialitatea datelor.
Consum
2007
2008
2009
Perioada de anchetă
Indice: 2007 = 100
100
102
97
102
Variație anuală (%)
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Importurile în Uniune din țările în cauză și subcotarea prețurilor
4.3.1. Evaluare cumulativă a importurilor care fac obiectul unui dumping
(27)
La fel precum în cazul anchetei inițiale, s-a examinat dacă o evaluare cumulativă a importurilor care fac obiectul unui dumping pentru cele trei țări în cauză este justificată în continuare în conformitate cu dispozițiile articolului 3 alineatul (4) din regulamentul de bază, având în vedere marjele de dumping revizuite pentru producătorii-exportatori din Indonezia menționate în considerentele 19 și 21 de mai sus.
(28)
Se reamintește faptul că articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază prevede că, în cazul în care importurile unui produs provenite din mai multe țări fac simultan obiectul unor anchete antidumping, efectele importurilor respective nu pot face obiectul unei evaluări cumulative decât în cazul în care: (a) marja de dumping stabilită în raport cu importurile provenite din fiecare țară este superioară nivelului de minimis în sensul articolului 9 alineatul (3) și în cazul în care volumul importurilor provenite din fiecare țară nu este neglijabil; și (b) o evaluare cumulativă a efectelor importurilor este adecvată având în vedere condițiile de concurență între produsele importate și concurența între produsele importate și produsul din Uniune similar.
(29)
Concluziile privind volumele și prețul importurilor care fac obiectul unui dumping pentru fiecare dintre țările în cauză au fost reevaluate pentru perioada examinată. Informațiile privind volumul de import folosite pentru a stabili prețurile medii prezentate în tabelul de la considerentul 63 litera (b) din regulamentul definitiv rămân neschimbate în ceea ce privește Malaysia și India. Datele referitoare la Indonezia au fost revizuite pentru a ține cont, astfel cum s-a menționat la considerentul 21 mai sus, de faptul că s-a constatat că un producător-exportator nu a practicat dumpingul pe piața Uniunii. Importurile care fac obiectul unui dumping nou-stabilite au evoluat astfel cum se arată mai jos. Cu referire la considerentului 16 de mai sus, informațiile privind volumul de import sunt furnizate sub formă de indici pentru fiecare dintre țările în cauză.
Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping
2007
2008
2009
Perioada de anchetă
Malaysia
Indice: 2007 = 100
100
161
141
137
Variație anuală (%)
61,4
- 12,5
- 2,9
India
Indice: 2007 = 100
100
118
104
143
Variație anuală (%)
18,2
- 11,8
37,5
Indonezia
Indice: 2008 = 100
100
142
168
Variație anuală (%)
42,1
17,9
(30)
Ancheta a arătat că volumul importurilor care fac obiectul unui dumping pentru fiecare dintre țările în cauză nu a fost unul neglijabil în cursul perioadei de anchetă și că prezența importurilor respective pe piața Uniunii a rămas semnificativă pe durata perioadei examinate și, în special, în cursul perioadei de anchetă. Faptul că s-a constatat în regulamentul de modificare că unul dintre producătorii-exportatori din Indonezia nu a practicat dumpingul nu modifică această concluzie.
(31)
Concluziile privind prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping pentru fiecare dintre țările în cauză au fost, de asemenea, reevaluate pentru perioada examinată și sunt prezentate în tabelul de mai jos. Prețurile menționate în tabelul de la considerentul 63 litera (b) din regulamentul definitiv rămân neschimbate în ceea ce privește Malaysia și India. Datele referitoare la Indonezia au fost revizuite pentru a ține cont, astfel cum s-a menționat la considerentul 21 mai sus, de faptul că s-a constatat că un producător-exportator nu a practicat dumpingul pe piața Uniunii. Cu referire la considerentul 16 de mai sus, informațiile privind prețul exportatorului din Indonezia despre care s-a constatat că nu practica dumpingul sunt furnizate sub formă de indici.
Importuri pe baza datelor Eurostat (ajustate pentru a acoperi produsul în cauză și importurile care fac obiectul unui dumping)
2007
2008
2009
Perioada de anchetă
Preț mediu în EUR/tonă Malaysia
911
944
799
857
Indice: 2007 = 100
100
104
88
94
Variație anuală (%)
3,6
- 15,4
7,3
Preț mediu în EUR/tonă India
997
1 141
897
915
Indice: 2007 = 100
100
114
90
92
Variație anuală (%)
14,4
- 21,4
2,1
Preț mediu în EUR/tonă Indonezia
Indice: 2008 = 100
100
70
72
Variație anuală (%)
- 30,0
2,6
Sursă: Eurostat și răspunsurile la chestionar.
(32)
Ancheta a arătat că, exceptând anul 2007, când nu au fost efectuate importuri din Indonezia, prețurile producătorilor-exportatori din Indonezia au rămas aproximativ aceleași precum în cazul anchetei inițiale. Prin urmare, concluzia formulată în considerentul 63 litera (b) din regulamentul definitiv conform căreia prețurile și comportamentul de stabilire a prețurilor al țărilor în cauză au fost în mare măsură similare, în special în cursul perioadei de anchetă, poate fi confirmată. Faptul că s-a constatat în regulamentul de modificare că unul dintre producătorii-exportatori din Indonezia nu a practicat dumpingul nu modifică această concluzie.
(33)
De asemenea, concluziile formulate în considerentul 127 din regulamentul provizoriu și confirmate în considerentul 122 din regulamentul definitiv, în special faptul că nivelurile de eliminare a prejudiciului stabilite pentru țările în cauză au depășit în mod semnificativ pragul de minimis de 2 %, rămân, la rândul lor, valabile. În plus, canalele de vânzare și tendințele prețurilor pentru fiecare dintre țările în cauză au fost analizate și s-a constatat că acestea sunt similare, astfel cum indică tabelul de mai sus. Prețurile de import din țările în cauză au urmat o tendință descrescătoare după vârful din 2008 și au fost, la nivel global, deosebit de mici comparativ cu prețurile medii ale industriei din Uniune, astfel cum a indicat ancheta.
(34)
Tabelul de mai jos arată că pe durata perioadei examinate cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din fiecare țară în cauză a crescut pe ansamblu. Cu referire la considerentul 16 de mai sus, informațiile sunt furnizate sub formă de indici.
Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping
2007
2008
2009
Perioada de anchetă
Malaysia
Indice: 2007 = 100
100
157
145
135
Variație anuală (%)
57
- 8
- 7
India
Indice: 2007 = 100
100
115
107
141
Variație anuală (%)
15
- 7
31
Indonezia
Indice: 2008 = 100
100
142
168
Variație anuală (%)
50
13
(35)
Pe baza faptelor și a considerentelor de mai sus, noua anchetă arată că rămân neschimbate concluziile privind cumularea formulate în ancheta inițială. Astfel, se consideră că sunt îndeplinite în continuare condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază privind evaluarea cumulativă a importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din țările în cauză. Prin urmare, efectele importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză pot fi evaluate în comun în scopul noii anchete în ceea ce privește prejudiciul și legătura de cauzalitate.
4.3.2. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping
(36)
Pentru a stabili nivelul cumulativ al importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii în perioada examinată, trebuie să se țină seama de faptul că regulamentul de modificare a confirmat concluziile pozitive privind dumpingul pentru toți producătorii-exportatori din Indonezia, cu excepția Ecogreen. Se consideră că exporturile acestora fac obiectul unui dumping, prin urmare, acestea sunt supuse în continuare taxelor antidumping.
(37)
În mod similar, noua anchetă ia în considerare faptul că marjele de dumping stabilite în ancheta inițială pentru toți producătorii-exportatori din India și Malaysia rămân nemodificate și faptul că se consideră că importurile acestora fac obiectul unui dumping și sunt supuse în continuare taxelor antidumping.
(38)
Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză a fost ajustat prin deducerea volumului importurilor care nu fac obiectul unui dumping ale unui producător-exportator din Indonezia, astfel cum s-a menționat în considerentul 29 de mai sus.
(39)
Pe baza celor de mai sus, datele menționate în considerentul 70 din regulamentul provizoriu și confirmate de considerentul 64 din regulamentul definitiv, precum și concluziile formulate în considerentele 71-73 din regulamentul provizoriu privind evaluarea importurilor care fac obiectul unui dumping pe durata perioadei examinate, astfel cum sunt confirmate de considerentul 65 din regulamentul definitiv, sunt revizuite astfel cum se arată mai jos. Cu referire la considerentul 16 de mai sus, informațiile privind volumele totale de import și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping sunt furnizate sub formă de indici.
Importuri care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză
2007
2008
2009
Perioada de anchetă
Tone
Indice: 2007 = 100
100
167
155
165
Variație anuală (%)
67,0
- 7,3
6,5
Cotă de piață
Indice: 2007 = 100
100
163
159
162
Variație anuală (%)
62,7
- 2,3
1,8
Preț mediu EUR/tonă pentru importurile care fac obiectul unui dumping
931
1 007
827
878
Indice: 2007 = 100
100
108
89
94
Variație anuală (%)
8,2
- 17,9
6,1
Sursă: Eurostat și răspunsurile la chestionar.
(40)
Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză stabilit în noua anchetă a crescut semnificativ, cu 65 %, în cursul perioadei examinate. Cea mai mare creștere a avut loc în perioada 2007-2008, când importurile au crescut cu 67 %. Ulterior, importurile au scăzut ușor în 2009 pentru a crește din nou aproape la nivelul din 2008 în cursul perioadei de anchetă.
(41)
Prețurile medii revizuite ale importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză au variat considerabil în perioada examinată, reflectând o scădere globală de 6 %. Trebuie observat însă că între 2008 și perioada de anchetă rata de scădere a fost de 14 %. În cursul perioadei examinate, prețurile medii ale importurilor din țările în cauză au fost constant mai mici decât cele stabilite de restul lumii și au subcotat prețurile industriei din Uniune, având astfel drept rezultat o creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping.
(42)
Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză a crescut semnificativ, cu 62 %, în cursul perioadei examinate. Creșterea cea mai semnificativă a avut loc în perioada 2007-2008. Pe durata crizei economice s-a înregistrat o ușoară scădere a importurilor, fapt care a determinat o reducere ușoară, cu 4 %, a cotei de piață a țărilor în cauză în perioada 2008-2009, însă acestea și-au recâștigat cota de piață până la sfârșitul perioadei examinate.
(43)
În consecință, excluderea importurilor care nu fac obiectul unui dumping efectuate de Ecogreen nu modifică în niciun mod concluziile formulate în ancheta inițială privind volumul, prețul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping și care sunt, prin urmare, confirmate.
4.3.3. Subcotarea prețurilor
(44)
Se reamintește faptul că intervalele privind subcotarea prețurilor constatate în ancheta inițială au fost explicate în considerentele 74 și 75 din regulamentul provizoriu și confirmate în considerentul 67 din regulamentul definitiv. Calculele individuale stabilite pentru fiecare dintre exportatorii în cauză nu au fost afectate de regulamentul de modificare. Prin urmare, concluziile respective sunt confirmate.
(45)
Subcotarea medie constatată pentru importurile care fac obiectul unui dumping, evaluate în mod cumulativ, pentru cele trei țări, după excluderea importurilor care nu fac obiectul unui dumping, este de 2 %. Această subcotare medie aparent scăzută trebuie examinată în contextul în care industria din Uniune a fost nevoită să-și reducă prețurile ca urmare a prezenței importurilor cu prețuri mici pe piața UE. Prețurile nu au acoperit însă costurile de producție, în special în cursul perioadei de anchetă. Subcotarea medie pentru importurile care fac obiectul unui dumping, evaluate în mod cumulativ, cu excepția Ecogreen, a fost de 22 %.
(46)
Ca răspuns la comunicarea concluziilor Comisiei, un importator de alcooli grași și amestecurile lor originare din Indonezia a susținut că prețul mediu al importurilor care nu fac obiectul unui dumping ar fi mai scăzut decât prețul mediu al importurilor produse de către producătorul-exportator supus în continuare măsurilor. Cu toate acestea, afirmația respectivă nu afectează concluzia referitoare la subcotarea prețurilor pentru importurile care fac obiectul unui dumping evaluate în mod cumulativ.
4.4. Situația economică a industriei din Uniune
(47)
Concluziile formulate în considerentele 76-91 din regulamentul provizoriu și confirmate în considerentele 71-84 din regulamentul definitiv privind situația economică a industriei din Uniune nu sunt afectate de regulamentul de modificare, prin urmare, acestea pot fi confirmate.
(48)
Se reamintește faptul că ancheta inițială a arătat că majoritatea indicatorilor de prejudiciu referitori la industria din Uniune, precum producția (- 17 %), utilizarea capacității (- 15 %), volumul de vânzări (- 18 %), cota de piață (- 12 %) și ocuparea forței de muncă (- 13 %), s-au deteriorat pe durata perioadei examinate. În special indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități și profitabilitatea, au fost considerabil afectați. Aceasta înseamnă că a fost subminată capacitatea industriei din Uniune de a mobiliza capital, în special în cursul perioadei de anchetă.
(49)
Având în vedere cele menționate anterior, se confirmă concluzia conform căreia industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
5. Legătura de cauzalitate
(50)
În urma confirmării existenței unui prejudiciu important suferit de industria din Uniune, s-a reevaluat dacă există în continuare o legătură de cauzalitate între prejudiciul respectiv, în urma concluziilor revizuite privind dumpingul, astfel cum au fost stabilite în regulamentul de modificare, și importurile revizuite care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză.
5.1. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(51)
Astfel cum se indică în considerentul 26 mai sus, consumul la nivelul Uniunii a fost destul de stabil și a crescut cu doar 2 % în perioada examinată.
(52)
Tabelul de la considerentul 39 de mai sus, care exclude importurile realizate de exportatorul din Indonezia despre care s-a stabilit prin regulamentul de modificare că nu a practicat dumpingul pe piața Uniunii, arată că volumul revizuit al importurilor care fac obiectul unui dumping originare din cele trei țări în cauză a rămas important și a crescut semnificativ cu peste 60 000 de tone în termeni absoluți și cu peste 60 % în termeni relativi pe durata perioadei examinate. De asemenea, cota de piață deținută de importurile care fac obiectul unui dumping a crescut semnificativ, câștigând peste 5 puncte procentuale în perioada respectivă.
(53)
Aceste tendințe sunt foarte similare cu cele stabilite în ancheta inițială, în special în considerentele 86-94 din regulamentul definitiv. Creșterea cotei de piață, care a fost stabilită la 57 % în ancheta inițială, este evaluată în noua anchetă la peste 60 % pe baza datelor revizuite pentru perioada examinată.
(54)
Într-adevăr, noua anchetă a confirmat faptul că importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză au exercitat o presiune asupra industriei din Uniune, începând cu anul 2008, când importurile respective au crescut cu 67 %. În anul în cauză, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, astfel cum se arată în considerentul 39, au fost mult mai mici decât prețurile industriei din Uniune. Acest lucru a avut drept rezultat o scădere semnificativă a volumului vânzărilor (- 15,4 %) și a cotei de piață pentru industria din Uniune, pe care aceasta nu a mai recuperat-o ulterior până la sfârșitul perioadei examinate. În același timp, importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză și-au majorat cota de piață cu peste 9 puncte procentuale.
(55)
În considerentul 72 din regulamentul definitiv s-a arătat că, pentru a răspunde presiunii, industria din Uniune a fost nevoită să-și reducă în mod semnificativ prețurile de vânzare cu 16,9 % în 2009, iar ulterior cu încă 5,3 % în cursul perioadei de anchetă. Chiar dacă un astfel de comportament de stabilire a prețurilor a permis industriei din Uniune să-și limiteze pierderea în ceea ce privește cota de piață, acesta a condus la pierderi semnificative acumulate pe durata perioadei examinate, astfel cum se arată în considerentul 86 din regulamentul provizoriu și după cum a fost confirmat în considerentul 78 din regulamentul definitiv. Situația a coincis cu prezența volumelor mari de importuri cu prețuri mici care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, în special în cursul perioadei de anchetă.
(56)
În 2009, deși volumul absolut al importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză a scăzut cu 7,3 %, ca urmare a crizei economice și a restrângerii pieței UE, se observă că prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping a scăzut cu 17,9 %, și anume cu mai mult decât reducerea de 16,9 % a prețului industriei din Uniune. În cursul perioadei de anchetă, industria din Uniune a fost nevoită să-și micșoreze prețurile și a acumulat pierderi financiare.
(57)
Considerațiile de mai sus arată consecințele grave ale prezenței volumelor mari de importuri cu prețuri mici care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii asupra comportamentului de stabilire a prețurilor al industriei din Uniune pe piața sa principală și impactul negativ pe care aceasta l-a avut asupra situației sale economice, în special în cursul perioadei de anchetă.
(58)
Importatorul menționat mai sus a susținut că, în analiza legăturii de cauzalitate, restul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Indonezia nu ar trebui cumulate cu importurile originare din India și Malaysia, pe baza unor factori precum cota de piață stabilă, nivelul mai ridicat al prețurilor, lipsa subcotării, marja de subcotare mai mică a importurilor din Indonezia și evoluția paralelă a cotelor de piață aferente Indoneziei și industriei din Uniune. Importatorul afirmă în continuare că nu există o legătură de cauzalitate între prejudiciu și importurile care fac obiectul unui dumping originare din Indonezia, odată ce acestea sunt disociate.
(59)
Afirmația a fost respinsă deoarece factorii invocați de către importator, uneori pe bază selectivă, nu se numără printre factorii considerați relevanți în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază pentru a determina dacă ar trebui aplicată sau nu cumularea, în special în ceea ce privește condițiile de concurență între produsele importate și produsele similare din Uniune. Într-adevăr, ancheta inițială a concluzionat că produsul în cauză este un produs pur intermediar folosit, în principal, ca materie primă pentru producerea de sulfați, etoxilați și eter sulfați de alcooli grași și că produsul importat concurează în mod direct cu produsul din Uniune, indiferent de țara de origine. Prin urmare, uniformitatea concurenței pe piața Uniunii justifică evaluarea cumulativă a importurilor în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (b) din regulamentul de bază. Argumentele importatorului nu abordează această concluzie și ar putea deveni relevante doar în urma aplicării disocierii. Având în vedere că nu există nicio bază pentru a modifica concluziile anchetei inițiale cu privire la cumulare, se confirmă analiza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping.
(60)
De asemenea, ar trebui menționat faptul că restul importurilor din Indonezia a fost realizat la prețuri de dumping, acestea și-au majorat semnificativ cota de piața în cursul perioadei examinate și au subcotat prețurile de vânzare ale industriei din Uniune.
(61)
În sfârșit, importatorul a menționat că Ecogreen a subcotat prețurile într-o mai mare măsură decât restul producătorilor-exportatori din Indonezia și că, prin urmare, deoarece importurile întreprinderii Ecogreen sunt considerate ca având un impact neglijabil, aceeași concluzie ar trebui să se aplice, de asemenea, a fortiori în cazul celorlalte importuri din Indonezia.
(62)
O astfel de concluzie se bazează pe premise greșite. Hotărârea Tribunalului a determinat o modificare a calculelor privind dumpingul practicat de Ecogreen, care a devenit în consecință de minimis. Exclusiv din acest motiv a fost necesar ca impactul importurilor Ecogreen să fie considerat neglijabil. Prin urmare, afirmația este respinsă.
(63)
Pe baza constatărilor de mai sus, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune.
5.2. Efectul altor factori
(64)
Efectul altor factori asupra situației industriei din Uniune în contextul legăturii de cauzalitate a fost, de asemenea, reexaminat.
5.2.1. Importurile care nu fac obiectul unui dumping, originare din Indonezia
(65)
Astfel cum se menționează în considerentul 23 mai sus, importurile care nu fac obiectul unui dumping au crescut proporțional într-o măsură mai mică decât importurile care fac obiectul unui dumping și au reprezentat doar un procent limitat din importurile totale din țările în cauză în cursul perioadei de anchetă. De asemenea, ancheta a arătat, în plus, că importurile respective au avut o cotă de piață modestă în perioada examinată și, în special, în cursul perioadei de anchetă.
(66)
Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut cu 6,5 % între 2009 și perioada de anchetă, și anume cu mai mult decât recuperarea de piață ilustrată de creșterea de 4,6 % a consumului la nivelul Uniunii, câștigând astfel cotă de piață.
(67)
Prin urmare, se consideră că orice impact pe care l-ar fi putut avea importurile care nu fac obiectul unui dumping asupra pieței Uniunii în cursul perioadei de anchetă nu poate prevala în raport cu impactul negativ semnificativ al importurilor care fac obiectul unui dumping, descris în detaliu în considerentele 51-57.
(68)
Pe baza constatărilor de mai sus, se consideră că prezența importurilor care nu fac obiectul unui dumping efectuate de Ecogreen pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă nu este de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul perioadei de anchetă.
5.2.2. Alți factori examinați în ancheta inițială
(69)
În ancheta inițială, ceilalți factori examinați în contextul cauzelor potențiale ale prejudiciului important suferit de industria din Uniune au fost: importurile în Uniune din restul lumii, performanța la export a industriei din Uniune, impactul crizei economice și vânzările de izomeri cu catenă ramificată care nu sunt incluși în definiția produsului.
(70)
Având în vedere faptul că factorii menționați nu sunt afectați de marjele de dumping revizuite stabilite pentru producătorii-exportatori din Indonezia, se confirmă constatările și concluzia formulate în considerentele 95-100 din regulamentul definitiv cu privire la aceștia. Impactul factorilor respectivi nu este de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
5.3. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(71)
Noua anchetă arată că există în continuare o legătură clară și directă între creșterea în volum și efectul negativ asupra prețurilor al importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune în cursul perioadei de anchetă.
(72)
Analiza de mai sus arată că volumul importurilor care nu fac obiectul unui dumping a fost limitat comparativ cu cantitatea de produse care au făcut obiectul unui dumping importate din țările în cauză. În contextul unui consum relativ stabil, importurile care fac obiectul unui dumping au crescut semnificativ atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi în cursul perioadei examinate, iar prezența acestora a avut un impact negativ considerabil asupra pieței Uniunii. Într-adevăr, s-a observat că, din cauza denaturării create pe piață, industria din Uniune a fost nevoită să își reducă semnificativ prețurile cu 22,2 % începând cu 2008 și nu a putut să-și recupereze costurile și să realizeze un profit rezonabil, în special în cursul perioadei de anchetă.
(73)
De asemenea, noua anchetă a confirmat faptul că efectele altor factori decât importurile care fac obiectul unui dumping nu pot rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(74)
Prin urmare, noua anchetă arată că există o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping originare din India, Indonezia și Malaysia și prejudiciul important suferit de industria din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Concluziile formulate în considerentele 101 și 102 din regulamentul definitiv sunt confirmate.
6. Interesul Uniunii
(75)
Concluziile formulate în considerentul 118 din regulamentul definitiv cu privire la interesul Uniunii nu se constată că ar fi afectate de regulamentul de modificare, prin urmare, acestea sunt confirmate.
C. REEVALUAREA MĂSURILOR DEFINITIVE
(76)
Astfel cum s-a indicat mai sus, noua anchetă privind faptele și concluziile relevante stabilite în ancheta inițială ținând cont de noile marje de dumping astfel cum sunt stabilite în regulamentul de modificare a arătat că restul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din India, Indonezia și Malaysia pe piața Uniunii cauzează un prejudiciu important pentru industria din Uniune în cursul perioadei de anchetă.
(77)
Având în vedere concluziile formulate în ancheta inițială cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și având în vedere faptul că noua anchetă a confirmat existența unei legături de cauzalitate între prejudiciul important suferit de industria din Uniune și restul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză, măsurile definitive instituite prin regulamentul de modificare ar trebui confirmate la același nivel. Prin urmare, se concluzionează că noua anchetă ar trebui încheiată fără a se modifica măsurile definitive astfel cum au fost instituite prin regulamentul definitiv.
(78)
Măsurile antidumping în vigoare, astfel cum sunt stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1138/2011, modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1241/2012, sunt valabile, prin urmare, acestea ar trebui să rămână în vigoare. Se reamintește faptul că măsurile instituite au reprezentat taxe specifice și au fost stabilite pentru fiecare producător-exportator în cauză după cum urmează:
Țara
Întreprinderea
Taxă antidumping specifică definitivă
(EUR/tonă net)
India
VVF (India) Ltd
46,98
Toate celelalte întreprinderi
86,99
Indonezia
P.T.Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Toate celelalte întreprinderi
45,63
Malaysia
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Toate celelalte întreprinderi
61,01
(79)
Autoritățile din țările în cauză, exportatorii și asociațiile acestora, toate părțile interesate din Uniune, în special industria din Uniune, importatorii, asociațiile de utilizatori și asociațiile profesionale, au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a decis încheierea redeschiderii parțiale a noii anchete antidumping privind importurile de alcooli grași originari din țările în cauză, acestora oferindu-li-se posibilitatea de a prezenta observații și de a fi audiate. Observațiile prezentate oral sau în scris de către părțile interesate au fost analizate, însă nu au modificat concluziile formulate în prezentul regulament.
(80)
Un producător-exportator a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(81)
S-a constatat, în special, că producătorul-exportator în cauză produce o gamă de produse pe lângă produsul în cauză și că acesta comercializează produsele respective acelorași clienți. Acest fapt ar putea crea un risc grav de compensare încrucișată și ar face foarte dificilă monitorizarea efectivă, subminând eficacitatea unui angajament de preț în cazul de față. Pe această bază, Comisia a concluzionat că oferta de angajament nu poate fi acceptată.
(82)
Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Redeschiderea parțială a anchetei antidumping privind importurile de alcooli grași saturați având lungimi ale lanțului de atomi de carbon de C8, C10, C12, C14, C16 sau C18 (fără a include izomerii cu catenă ramificată), incluzând alcooli grași saturați individuali (denumiți, de asemenea, „monocatenari”) și amestecuri care conțin predominant o combinație de lanțuri de atomi de carbon având lungimea de C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (categorizate în mod obișnuit ca C8-C10), amestecuri care conțin predominant o combinație de lanțuri de atomi de carbon având lungimea de C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (categorizate în mod obișnuit ca C12-C14) și amestecuri care conțin predominant o combinație de lanțuri de atomi de carbon având lungimea de C16-C18, originare din India, Indonezia și Malaysia și încadrându-se în prezent la codurile NC ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 și ex 3823 70 00 (codurile TARIC 2905216285210, 2905219200260, 3823270200211 și 3823270200291) este încheiată fără a se modifica taxele în vigoare.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 mai 2014.