NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/104
ze dne 19. ledna 2015,
kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, kterým se mění nařízení (EU) č. 43/2014 a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 779/2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (1) mají být na základě dostupných vědeckých, technických a hospodářských doporučení, včetně případně zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) a jinými poradními orgány, jakož i na základě doporučení vypracovaných poradními radami přijata opatření pro zachování zdrojů.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. V souladu s čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 by rybolovná práva měla být stanovena v souladu s cíli společné rybářské politiky stanovenými v čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení. V souladu s čl. 16 odst. 1 uvedeného nařízení by rybolovná práva měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci ryb nebo loviště.
(4)
Celkový přípustný odlov (TAC) by proto měl být stanoven v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měl by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních poradních sborů.
(5)
Povinnost vykládky uvedená v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 je zaváděna individuálně pro jednotlivé druhy rybolovu. Pokud se na druh rybolovu v regionu, na který se vztahuje toto nařízení, vztahuje povinnost vykládky, měly by být vyloženy všechny druhy ulovené při tomto rybolovu, jehož se týká omezení odlovů. Od 1. ledna 2015 se povinnost vykládky vztahuje na drobný pelagický rybolov (tj. rybolov makrely obecné, sledě obecného, kranase obecného, tresky modravé, drsnatce obecného, sardele obecné, stříbrnice evropské, sardinky obecné a šprota obecného), na pelagický rybolov velkých druhů, (tj. rybolov tuňáka obecného, mečouna obecného, tuňáka křídlatého, tuňáka velkookého, marlína modrého a marlína bělavého) a na rybolov pro průmyslové účely (např. rybolov huňáčka severního, smačků rodu Ammodytes a tresky Esmarkovy). V čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 se stanoví, že je-li zavedena povinnost vykládky pro určitou rybí populaci, jsou rybolovná práva stanovena s ohledem na to, že ze způsobu stanovení rybolovných práv na základě vykládky se přešlo na způsob stanovení těchto práv na základě úlovků.
(6)
Již několik let jsou některé TAC týkající se populací příčnoústých (žraloci a rejnokovití) stanoveny na nulovou hodnotu a související ustanovení zakládají povinnost okamžitě vypustit náhodné úlovky těchto druhů. Důvodem tohoto zvláštního zacházení je špatný stav těchto populací z hlediska jejich zachování, a vzhledem k jejich vysoké míře přežití nepovedou výměty k vyšší míře úmrtnosti způsobené rybolovem; výměty se považují pro zachování těchto druhů za prospěšné. Od 1. ledna 2015 však budou muset být úlovky těchto druhů v pelagickém rybolovu vyloženy, ledaže se na ně vztahuje některá z výjimek z povinnosti vykládky stanovená v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013. Ustanovení čl. 15 odst. 4 písm. a) uvedeného nařízení umožňuje tyto výjimky pro druhy, jejichž rybolov je zakázán a které jsou jako takové určeny v právním aktu Unie přijatém v oblasti společné rybářské politiky. Je proto vhodné zakázat rybolov těchto druhů v dotčených oblastech.
(7)
V posledních letech byl TAC pro sardel obecnou v Biskajském zálivu stanovován v samostatném nařízení o rybolovných právech, které platilo od 1. července jednoho roku do 30. června roku následujícího. V roce 2014 výbor VTHVR dospěl k závěru, že se změnou období řízení na normální kalendářní rok (leden až prosinec) výrazně sníží riziko v oblasti zachování této populace. Po konzultacích se Španělskem, Francií a Poradním sborem pro jihozápadní vody (SWWAC) byla tato změna, kterou navrhl VTHVR, přijata kladně. Na základě těchto skutečností je vhodné zrušit nařízení Rady (EU) č. 779/2014 (2) a zavést nový TAC pro populaci sardele obecné v Biskajském zálivu na rok 2015 v tomto nařízení.
(8)
Podle čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 by se kromě toho pro populace, na něž se vztahují zvláštní víceleté plány, měly TAC stanovit v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. TAC pro populaci štikozubce novozélandského a humra severského, jazyka rodu Solea v západní části Lamanšského průlivu, platýse evropského a jazyka rodu Solea v Severním moři, sledě obecného v oblasti západně od Skotska, tresky obecné v Kattegatu, v oblasti západně od Skotska, v Irském moři, Severním moři, Skagerraku a ve východní části Lamanšského průlivu a tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři by proto měly být stanoveny v souladu s pravidly uvedenými v nařízeních Rady (ES) č. 2166/2005 (3), (ES) č. 509/2007 (4), (ES) č. 676/2007 (5), (ES) č. 1300/2008 (6), (ES) č. 1342/2008 (7) („plán pro tresku obecnou“) a (ES) č. 302/2009 (8).
(9)
Pokud však jde o populaci štikozubce severního (nařízení Rady (ES) č. 811/2004 (9)) a jazyka rodu Solea v Biskajském zálivu (nařízení Rady (ES) č. 388/2006 (10)), minimálních cílů příslušných plánů obnovy a řízení již bylo dosaženo, a proto je vhodné řídit se poskytnutým vědeckým doporučením, aby TAC dosáhly úrovní maximálního udržitelného výnosu nebo aby se případně na těchto úrovních udržely.
(10)
Opatření pro řízení a úrovně TAC populací, pro něž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, které by umožnily odhad jejich velikosti, by se měly řídit přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu definované v čl. 4 odst. 1 bodu 8 nařízení (EU) č. 1380/2013, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a úvahy týkající se smíšených lovišť.
(11)
Nařízení Rady (ES) č. 847/96 (11) zavedlo dodatečné podmínky pro meziroční řízení TAC, včetně ustanovení o flexibilitě podle článku 3 pro populace, na něž se vztahuje preventivní TAC, a podle článku 4 pro populace, na něž se vztahuje analytický TAC. Podle článku 2 uvedeného nařízení Rada při stanovení TAC rozhodne, na jaké populace se nevztahují články 3 a 4, a to zejména na základě biologického stavu těchto populací. V nedávné době byl podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 zaveden mechanismus flexibility pro všechny úlovky, na něž se vztahuje povinnost vykládky. Ve snaze zabránit nadměrně vysoké flexibilitě, jež by ohrozila cíle zachovánízdrojů stanovené v rámci společné rybářské politiky, a aby se zabránilo negativním dopadům na biologický stav populací, články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 se mohou použít na TAC pouze tehdy, pokud členské státy nevyužijí meziroční flexibility stanovené v čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013.
(12)
V souladu s výsledkem konzultací mezi Unií a Norskem může Unie povolit rybolov krevety severní v oblasti IIIa plavidly Unie až do deseti procent nad rámec kvóty připadající Unii, jestliže veškeré odlovy nad rámec kvóty připadající Unii budou odečteny od její kvóty pro rok 2015. Je vhodné umožnit takovou flexibilitu při stanovování těchto rybolovných práv za účelem zajištění rovných podmínek pro plavidla Unie, a to tak, že se dotčeným členským státům povolí rozhodnout se pro využití kvóty flexibility. Nařízení (ES) č. 43/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
V případech, kdy se TAC určité populace přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné tento členský stát v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit, aby určil úroveň tohoto odlovu. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky.
(14)
V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2015, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) 754/2009 (12).
(15)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(16)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(17)
Na 11. zasedání konference stran Úmluvy o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů, která se konala v Quitu ve dnech 3. až 9. listopadu 2014, byla s účinností ode dne 8. února 2015 doplněna řada druhů na seznam chráněných druhů v dodatku I a II úmluvy. Je proto vhodné stanovit ochranu těchto druhů v souvislosti s činnostmi plavidel Unie provádějících rybolov ve všech vodách a plavidel třetích zemí provádějících rybolov ve vodách Unie.
(18)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům Unie, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (13), zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení, které se týkají zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné, aby členské státy, pokud zasílají Komisi údaje týkající se vykládky populace podle tohoto nařízení, uváděly kódy, které mají při zasílání údajů používat.
(19)
U některých TAC by členským státům mělo být umožněno přidělit dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu. Účelem těchto zkoušek je testování systému založeného na kvótách odlovu v rybolovu, na nějž se dosud nevztahuje povinnost vykládky stanovená v nařízení (EU) č. 1380/2013, tj. systému, kdy by se měly veškeré úlovky vykládat a započítávat do kvót, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb, které tyto výměty představují. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím i pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci selektivity úlovků získaných jejich rybolovnými činnostmi. Za účelem sledování dodržování podmínek zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu by členské státy měly zajistit podrobnou a přesnou dokumentaci všech rybářských výjezdů a přiměřenou kapacitu a prostředky, jako jsou pozorovatelé, televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) a jiné prostředky. Členské státy by přitom měly respektovat zásadu efektivity a proporcionality. Systémy CCTV by měly být používány v souladu s požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (14).
(20)
Aby se zajistilo, že zkoušky řádně zdokumentovaného rybolovu umožní účinně posoudit potenciál systémů založených na kvótách odlovu v zájmu kontroly absolutní úmrtnosti způsobené rybolovem u dotčených populací, je nezbytné, aby veškeré ryby ulovené v rámci těchto zkoušek, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce, byly započítány do celkové kvóty přidělené zúčastněnému plavidlu a aby došlo k ukončení rybolovných činností, jakmile toto plavidlo celková práva plně vyčerpá. Je také vhodné umožnit převádění kvót mezi plavidly, jež se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, a plavidly, jež se těchto zkoušek neúčastní, pokud lze prokázat, že se nezvyšují výměty plavidel, jež se zkoušek neúčastní.
(21)
Na základě doporučení ICES je vhodné zachovat zvláštní systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblastí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV. Vzhledem k tomu, že vědecké doporučení ICES má být k dispozici až v únoru roku 2015, je vhodné, aby až do zveřejnění tohoto doporučení byly TAC a kvóty prozatímně stanoveny na nulovou hodnotu.
(22)
S cílem zaručit plné využití rybolovných práv je vhodné umožnit pružné uspořádání mezi některými oblastmi TAC, pokud se jedná o stejný biologický zdroj.
(23)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (15) a Faerskými ostrovy (16) uskutečňuje Unie konzultace o rybolovných právech s těmito partnery. Postupem podle dohody a protokolu o vztazích v oblasti rybolovu s Grónskem (17) stanovil smíšený výbor úroveň rybolovných práv, která jsou Unii k dispozici ve vodách Grónska v roce 2015. Je proto nezbytné zahrnout do tohoto nařízení tato rybolovná práva.
(24)
Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) přijala na svém výročním zasedání v roce 2014 opatření na zachování populace okouníka v Irmingerově moři a stanovila pro rok 2015 TAC a kvóty pro smluvní strany, včetně Unie. Navíc budou v roce 2015 pokračovat konzultace mezi pobřežními státy zastoupenými v NEAFC o rybolovných právech na atlantsko-skandinávského sledě obecného v daném roce. Je proto vhodné stanovit prozatímní omezení odlovu atlantsko-skandinávského sledě obecného jako určité procento kvóty Unie z roku 2014, dokud nebude dohodnuta revize v návaznosti na výsledek konzultací pobřežních států zastoupených v NEAFC.
(25)
NEAFC nepřijala na svém výročním zasedání v roce 2014 žádné opatření na zachování populace okouníka v mezinárodních vodách oblastí ICES I a II, kterým by stanovila TAC a kvóty pro smluvní strany. Konzultace o rybolovných právech pro tuto populaci okouníků budou pokračovat v roce 2015. Vzhledem k tomu, že rybolov probíhá v druhé polovině roku, omezení odlovu této populace bude stanoveno v průběhu roku 2015 s přihlédnutím k výsledku konzultací mezi pobřežními státy zastoupenými v NEAFC.
(26)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) na svém výročním zasedání v roce 2014 přijala zvýšení TAC a kvót pro tuňáka obecného pro období tří let a potvrdila stávající úroveň TAC a kvót pro mečouna obecného v severním Atlantiku, mečouna obecného v jižním Atlantiku, tuňáka křídlatého v jižním Atlantiku a tuňáka křídlatého v severním Atlantiku pro období let 2015 a 2016. Navíc, jak již bylo stanoveno v případě populace tuňáka obecného, je vhodné, aby odlovy v rámci rekreačního a sportovního rybolovu všech ostatních populací řízených ICCAT a zahrnutých v příloze ID rovněž podléhaly omezením odlovu přijatým touto organizací, aby bylo zajištěno, že Unie své kvóty nepřekročí. Všechna tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(27)
Strany Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) na svém výročním zasedání v roce 2014 přijaly omezení odlovů cílových druhů i druhů ulovených jako vedlejší úlovek, včetně kvóty na vedlejší úlovky pro roky 2015 a 2016 pro některé druhy průzkumného rybolovu v podoblasti 88.2. Při stanovení rybolovných práv pro rok 2016 by se mělo zvážit využívání této kvóty v průběhu roku 2015.
(28)
Na svém výročním zasedání v roce 2014 Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) nezměnila stávající opatření pro zachování a řízení zdrojů. Je však nezbytné stanovit omezení rybolovu v příloze VI tohoto nařízení s přihlédnutím k zahrnutí ostrova Mayotte jako nejvzdálenějšího regionu v příloze II nařízení (EU) č. 1380/2013 ve znění nařízení Rady (EU) č. 1385/2013 (18).
(29)
Třetí výroční zasedání Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) se bude konat v únoru 2015. Je vhodné, aby stávající opatření v oblasti úmluvy SPRFMO byla až do konání tohoto výročního zasedání prozatímně zachována. Populace kranase Murphyho by však neměla být do doby, než bude na tomto výročním zasedání stanoven TAC, lovena jako cílový druh.
(30)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 87. výročním zasedání v roce 2014 rozhodla o zachování opatření na ochranu tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC rovněž ponechala v platnosti usnesení o ochraně žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by se měla nadále provádět v právu Unie.
(31)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) přijala na svém výročním zasedání v roce 2014 doporučení ohledně nových dvouletých TAC pro pilonoše rodu Beryx, červenici obecnou a kostlivkovité, přičemž platnost stávajících TAC pro ledovku patagonskou a kraba hlubokomořského zůstala zachována. Stávající platná opatření týkající se přidělení rybolovných práv přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie.
(32)
Na svém 9. výročním zasedání přijala Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) opatření pro zachování a řízení na ochranu veležralokovitých před rybolovem pomocí košelkových nevodů. Na svém 10. výročním zasedání přijala WCPFC omezení odlovu tuňáka velkookého plavidly pro rybolov na dlouhou lovnou šňůru. Na svém 11. výročním zasedání konaném v roce 2014 WCPFC nezměnila svá opatření, která přijala v roce 2013 s ohledem na rybolovná práva. Všechna tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(33)
Smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře na svém výročním zasedání v roce 2013 nezměnily opatření týkající se rybolovných práv. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(34)
Na svém 36. výročním zasedání v roce 2014 přijala Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) řadu rybolovných práv na rok 2015 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. V této souvislosti přijala NAFO moratorium na lov krevet v divizi 3L, s cílem zahrnout některé vedlejší úlovky zvýšila TAC pro okouníka v divizi 3M a znovu povolila rybolov platýse protaženého v divizi 3NO.
(35)
Některá mezinárodní opatření, kterými se vytváří či omezují rybolovná práva Unie, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tedy nutné, aby se ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, používala zpětně. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR probíhá od 1. prosince do 30. listopadu, a některá rybolovná práva nebo zákazy v oblasti úmluvy CCAMLR jsou tudíž stanoveny na období počínající dnem 1. prosince 2014, je vhodné, aby se příslušná ustanovení tohoto nařízení použila od téhož dne. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zakázáno lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění.
(36)
V souladu s prohlášením Unie určeným Bolívarovské republice Venezuele o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely ve výlučné hospodářské zóně při pobřeží Francouzské Guyany (19) je třeba stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách Unie.
(37)
Za účelem zajištění jednotných podmínek udělování povolení jednotlivým členským státům řídit přidělování intenzity rybolovu na základě systému založeného na kilowattdnech by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci.
(38)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přidělení dodatečných dní na moři za účelem trvalého ukončení rybolovných činností a k posílení přítomnosti vědeckých pozorovatelů a pokud jde o stanovení tabulkových formátů proshromažďování a přenos informací týkajících se převodu dní na moři mezi rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou jednoho členského státu. Tyto pravomoci by měly být uplatňovány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (20).
(39)
Aby se předešlo přerušení rybářských činností a zajistil se výdělek rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2015, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2015, a zvláštních ustanovení v určitých oblastech, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(40)
Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu pro rok 2015 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2016;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2015 do 31. ledna 2016, vyjma případů, kdy jsou pro omezení intenzity rybolovu stanovena v článcích 9, 29 a 31 jiná období;
c)
rybolovná práva pro období od 1. prosince 2014 do 30. listopadu 2015 pro některé rybí populace v oblasti úmluvy CCAMLR;
d)
rybolovná práva pro některé populace v oblasti úmluvy IATTC uvedená v článku 32 pro období v letech 2015 a 2016 stanovená v uvedeném ustanovení.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla:
a)
plavidla Unie;
b)
plavidla třetích zemí ve vodách Unie.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem Unie“ rybářské plavidlo Unie podle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 5 nařízení (EU) č. 1380/2013;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo podle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 plující pod vlajkou třetí země a zaregistrované ve třetí zemi;
c)
„vodami Unie“ vody Unie podle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 1380/2013;
d)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
e)
„populací“ populace podle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 14 nařízení (EU) č. 1380/2013;
f)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC):
i)
v rybolovu, na nějž se vztahuje povinnost vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013, množství, které lze každoročně z každé populace odlovit;
ii)
ve všech ostatních druzích rybolovu množství, které lze každoročně z každé populace vyložit;
g)
„kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
h)
„analytickým posouzením“ kvantitativní posouzení trendů dané populace založené na údajích o biologii a využívání této populace, které mají podle vědeckého přezkumu dostatečnou kvalitu, aby z nich vycházela vědecká doporučení o možnostech budoucích úlovků;
i)
„přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu“ přístup předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu podle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
j)
„velikostí oka“ velikost oka rybářských sítí určená v souladu s nařízením Komise (ES) č. 517/2008 (21);
k)
„rejstříkem rybářského loďstva Unie“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013;
l)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se příslušnými oblastmi rozumí:
a)
„oblastí ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (22);
b)
„Skagerrakem“ zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„funkční jednotkou 16 podoblasti ICES VII“ zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
53° 30′ s. š., 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š., 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š., 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š., 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š., 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š., 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š., 15° 00′ z. d.;
e)
„funkční jednotkou 26 divize ICES IXa“ zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
43° 00′ s. š., 8° 00′ z. d.,
-
43° 00′ s. š., 10° 00′ z. d.,
-
42° 00′ s. š., 10° 00′ z. d.,
-
42° 00′ s. š., 8° 00′ z. d.;
f)
„funkční jednotkou 27 divize ICES IXa“ zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
42° 00′ s. š., 8° 00′ z. d.,
-
42° 00′ s. š., 10° 00′ z. d.,
-
38° 30′ s. š., 10° 00′ z. d.,
-
38° 30′ s. š., 9° 00′ z. d.,
-
40° 00′ s. š., 9° 00′ z. d.,
-
40° 00′ s. š., 8° 00′ z. d.;
g)
„Cádizským zálivem“ zeměpisná oblast divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ z. d.;
h)
„oblastmi CECAF“ (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 (23);
i)
„oblastí NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009 (24);
j)
„oblastí úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (25);
k)
„oblastí úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (26);
l)
„oblastí úmluvy CCAMLR“ (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/2004 (27);
m)
„oblastí úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (dále jen „Antigujská úmluva“) (28);
n)
„oblastí úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (29);
o)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu (30) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
p)
„oblastí úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (31);
q)
„oblastí volného moře Beringova moře“ zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře;
r)
„oblastí překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC“ zeměpisná oblast vymezená těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 130° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° j. š.,
-
zeměpisnou šířkou 50° j. š.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA UNIE
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a jejich rozdělení
1. TAC pro plavidla Unie ve vodách Unie nebo v některých vodách mimo Unii, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla Unie jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 19 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (32) a v prováděcích předpisech k němu.
3. Pro účely zvláštní podmínky stanovené v příloze IA pro populace smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblastí ICES IIa, IIIa a IV se použijí oblasti řízení vymezené v příloze IID.
Článek 6
TAC, které určí členské státy
1. TAC pro některé populace ryb určí dotčený členský stát. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. TAC, které určí členský stát:
a)
jsou v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména se zásadou udržitelného využívání populací, a
b)
musí vést:
i)
s největší pravděpodobností k využívání populací v souladu s maximálním udržitelným výnosem od roku 2015, jsou-li k dispozici analytická posouzení;
ii)
k využívání populací v souladu s přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu, nejsou-li analytická posouzení k dispozici nebo jsou-li neúplná.
3. Do 15. března 2015 předloží každý dotčený členský stát Komisi tyto informace:
a)
přijaté TAC;
b)
údaje shromážděné a posouzené dotčeným členským státem, z nichž přijaté TAC vycházejí;
c)
údaje o tom, jakým způsobem jsou přijaté TAC v souladu s odstavcem 2.
Článek 7
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
1. Na ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC a které byly uloveny při rybolovu uvedeném v čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013, se vztahuje povinnost vykládky stanovená v článku 15 uvedeného nařízení (dále jen „povinnost vykládky“).
2. Ryby z jiných populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána, nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty Unie, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána.
3. V příloze I jsou pro účely výjimky z povinnosti započítat úlovky do příslušných kvót stanovených v uvedeném článku uvedeny populace necílových druhů nacházejících se v bezpečných biologických mezích podle čl. 15 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 8
Omezení intenzity rybolovu
V obdobích uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. b) se použijí tato omezení intenzity rybolovu:
a)
omezení stanovená v příloze IIA pro řízení některých populací tresky obecné, jazyka rodu Solea a platýse evropského v oblastech Kattegat, Skagerrak, v části divize ICES IIIa, která nepatří do Skagerraku nebo Kattegatu, v podoblasti ICES IV a divizích ICES VIa, VIIa a VIId a ve vodách Unie divizí ICES IIa a Vb;
b)
omezení stanovená v příloze IIB na obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
omezení stanovená v příloze IIC pro řízení populace jazyka rodu Solea v divizi ICES VIIe.
Článek 9
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002 (33), kterým se zavádí požadavek na uchovávání hlubinných druhů na palubě, se použije v případě platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami danými uvedeným článkem.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2015 úroveň 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž se odloví více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.
Článek 10
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
b)
odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;
c)
přerozdělení provedená podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
d)
vykládky dodatečných množství povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96 a podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;
e)
množství převedená podle článku 4 nařízení (ES) č. 847/96 a čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;
f)
odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009;
g)
převody a výměny kvót podle článku 19 tohoto nařízení;
h)
dodatečné kvóty podle článku 14 tohoto nařízení.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení se použije na populace, na které se vztahuje analytický TAC. Články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 se použijí pouze v případě, že členské státy nevyužijí meziroční flexibility podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 11
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. května 2015 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: treska obecná, pakambala rodu Lepidorhombus, ďasovití, treska jednoskvrnná, treska bezvousá, štikozubec obecný, humr severský, platýs evropský, treska sajda, treska tmavá, rejnokovití, jazyk obecný, mníkovec bělolemý, mník modrý, mník mořský a ostroun obecný.
Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
Odchylně od prvního pododstavce se plavidlům, která mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. V divizích ICES IIa, IIIa a podoblasti ICES IV je od 1. ledna do 31. března 2015 a od 1. srpna do 31. prosince 2015 zakázán obchodní rybolov smačků rodu Ammodytes vlečnou sítí pro lov při dně, nevody a podobnými vlečnými zařízeními o velikosti ok menší než 16 mm.
Zákaz stanovený v prvním pododstavci platí i pro plavidla třetích zemí s oprávněním k rybolovu smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie podoblasti ICES IV.
Článek 12
Zákazy
1. Plavidla Unie mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
rejnoka hvězdnatého (Amblyraja radiata) ve vodách Unie divizí ICES IIa, IIIa a VIId a podoblasti ICES IV;
b)
tyto druhy pilounů ve všech vodách:
i)
piloun asijský (Anoxypristis cuspidata);
ii)
piloun queenslandský (Pristis clavata);
iii)
piloun mnohozubý (Pristis pectinata);
iv)
piloun obecný (Pristis pristis);
v)
piloun zelenavý (Pristis zijsron);
c)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách;
d)
soubor druhů (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) zahrnovaných pod rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
psohlava obecného (Galeorhinus galeus) loveného na dlouhé lovné šňůry ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblasti ICES IV a ve vodách Unie a v mezinárodních vodách podoblastí ICES I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV;
f)
světlouna malého (Etmopterus pusillus) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblasti IV a ve vodách Unie a mezinárodních vodách podoblastí ICES I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV;
g)
světlouna Bonnaterrova (Dalatias licha), bezkýlovce lopatonosého (Deania calcea), bezkýlovce listošupinatého (Centrophorus squamosus), světlouna velkého (Etmopterus princeps) a světlouna bělookého (Centroscymnus coelolepis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblasti IV a ve vodách Unie a mezinárodních vodách podoblastí ICES I a XIV;
h)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách;
i)
mantu Alfredovu (Manta alfredi) ve všech vodách;
j)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve všech vodách;
k)
tyto druhy mant ve všech vodách:
i)
manta velká (Mobula mobular);
ii)
manta senegalská (Mobula rochebrunei);
iii)
manta japonská (Mobula japanica);
iv)
manta Thurstonova (Mobula thurstoni);
v)
manta kambodžská (Mobula eregoodootenkee);
vi)
manta mexická (Mobula munkiana);
vii)
manta chilská (Mobula tarapacana);
viii)
manta Kuhlova (Mobula kuhlii);
ix)
manta malá (Mobula hypostoma);
l)
rejnoka ostnatého (Raja clavata) ve vodách Unie divize ICES IIIa;
m)
rejnoka norského (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ve vodách Unie divizí ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh a VIIk;
n)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) ve vodách Unie podoblastí ICES VI a X a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
o)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách Unie podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
p)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách Unie.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Článek 13
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Dodatečné kvóty přidělené plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu
Článek 14
Dodatečné kvóty
1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlajkou a účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu.
Článek 15
Podmínky pro přidělení dodatečných kvót
1. Dodatečné kvóty uvedené v článku 14 musí splňovat tyto podmínky:
a)
Členské státy zajistí podrobnou a přesnou dokumentaci všech rybářských výjezdů a přiměřenou kapacitu a prostředky, jako jsou pozorovatelé, televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) a jiné prostředky. Členské státy přitom respektují zásadu efektivity a proporcionality;
b)
dodatečné kvóty přidělené jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu nepřesáhnou žádný z těchto limitů:
i)
75 % výmětů populace, které podle odhadu příslušného členského státu produkuje typ plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta;
ii)
30 % individuální kvóty plavidla před započetím účasti na zkouškách;
c)
veškeré úlovky plavidla z populace, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce určené v příloze XII nařízení Rady (ES) č. 850/98 (34), se započítají do individuální kvóty plavidla stanovené po přidělení jakékoli dodatečné kvóty podle článku 14 tohoto nařízení;
d)
jakmile plavidlo plně využilo individuální kvótu pro kteroukoli populaci, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, musí v příslušné oblasti TAC ukončit veškerou rybolovnou činnost;
e)
u populací, pro něž lze použít tento článek, mohou členské státy povolit převody individuálních kvót či jejich částí z plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, na plavidla, jež se těchto zkoušek účastní, za předpokladu, že lze prokázat, že tím nedojde ke zvýšení výmětů produkovaných plavidly, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu.
2. Bez ohledu na odst. 1 písm. b) bod i) může členský stát výjimečně přidělit plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou dodatečnou kvótu překračující 75 % výmětů populace odhadovaných u typu plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta, za těchto podmínek:
a)
míra výmětů populace odhadovaná pro příslušný druh plavidla je nižší než 10 %;
b)
zařazení tohoto typu plavidla je důležité pro posouzení potenciálu sledovacích prostředků používaných podle čl. 15 odst. 1 písm. a);
c)
není překročen celkový limit 75 % odhadovaných výmětů populace ze všech plavidel, které se účastní zkoušek.
3. Členské státy před přidělením dodatečných kvót podle článku 14 předloží Komisi tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou a účastnících se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, typ a specifikace lovných zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek;
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené v roce 2014 plavidly, které se účastní zkoušek.
Článek 16
Zpracovávání osobních údajů
Záznamy získané v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení se zpracovávají v souladu se směrnicí 95/46/ES do té míry, do jaké se na tyto údaje uvedená směrnice vztahuje.
Článek 17
Odejmutí dodatečných kvót
Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, neplní podmínky stanovené v článku 15, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2015 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
Článek 18
Vědecký přezkum míry výmětů
Komise si může vyžádat od jakéhokoli členského státu, který používá tuto kapitolu, aby předložil své posouzení výmětů vypracované pro jednotlivé typy plavidel k přezkumu vědeckému poradnímu orgánu, aby mohla sledovat provádění požadavků zavedených čl. 15 odst. 1 písm. b) bodem i). V případě neexistence posouzení, které takové výměty potvrzuje, přijme dotčený členský stát veškerá příslušná opatření, aby zajistil splnění tohoto požadavku, a informuje o nich Komisi.
KAPITOLA III
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 19
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013 kvótu jinému členskému státu (dále jen „výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III tohoto nařízení, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven ve zmíněné příloze, však nesmí být překročen.
KAPITOLA IV
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Článek 20
Převody a výměny kvót
1. Pokud jsou podle pravidel regionální organizace pro řízení rybolovu povoleny převody nebo výměny kvót mezi smluvními stranami této organizace, členský stát („dotčený členský stát“) může jednat se smluvní stranou organizace a případně stanovit možný návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót.
2. Na základě oznámení Komisi, které provede dotčený členský stát, může Komise potvrdit návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót, který členský stát projednal s příslušnou smluvní stranou regionální organizace pro řízení rybolovu. Poté Komise a příslušná smluvní strana regionální organizace bez zbytečného prodlení vyjádří navzájem souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót. Komise oznámí dohodnutý převod nebo výměnu kvót v souladu s pravidly dané regionální organizace pro řízení rybolovu sekretariátu této organizace.
3. Komise informuje o dohodnutém převodu nebo výměně kvót členské státy.
4. Rybolovná práva získaná od příslušné smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu nebo převedená na tuto stranu v rámci převodu nebo výměny kvót se považují za kvóty přidělené dotčenému členskému státu nebo odečtené od přídělu, a to od okamžiku, kdy se převod nebo výměna kvót uskuteční v souladu s podmínkami dohody dosažené s příslušnou smluvní stranou regionální organizace nebo případně s pravidly příslušné regionální organizace. Tímto rozdělením se nemění stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
Oddíl 1
Oblast úmluvy ICCAT
Článek 21
Omezení rybolovu, kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami Unie oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu Unie oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidel Unie, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 4.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6.
Článek 22
Rekreační a sportovní rybolov
Členské státy případně udělí zvláštní kvótu pro rekreační a sportovní rybolov ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jejich upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (vyjma druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl.
5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis).
Oddíl 2
Oblast úmluvy CCAMLR
Článek 24
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC a omezení vedlejších úlovků uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené.
Článek 25
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které v roce 2015 nepatří do oblastí vnitrostátní jurisdikce. Pokud se daný členský hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s článkem 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2015.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou TAC a omezení vedlejších úlovků pro jednotlivé podoblasti a divize a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU) v rámci jednotlivých podoblastí a divizí stanoveny v příloze V části B. Rybolov v každé SSRU se zastaví, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a v dané SSRU se po zbytek sezóny rybolov zakáže.
3. Rybolov se provádí v takovém zeměpisném rozsahu a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 26
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2015/2016
1. Během rybářské sezóny 2015/2016 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí Komisi nejpozději 1. května 2015 za použití formuláře uvedeného v příloze V části C tohoto nařízení svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou. Na základě informací poskytnutých členskými státy Komise předloží tato oznámení sekretariátu CCAMLR nejpozději do 30. května 2015.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou, nebo pod vlajkou jiné členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jiným plavidlům než plavidlům, která byla v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámena sekretariátu CCAMLR, pokud je některému oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z legitimních provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim:
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podklady nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamech plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov.
Oddíl 3
Oblast úmluvy IOTC
Článek 27
Omezení rybolovné kapacity plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC
1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 1.
2. Maximální počet plavidel Unie lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 2.
3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma druhy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech.
Článek 28
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla nebo jakoukoli část upravených těl žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus), kromě plavidel kratších než 24 metrů provádějících rybolov pouze ve výlučné hospodářské zóně členského státu, pod jehož vlajkou plují, a za předpokladu, že jejich úlovky jsou určeny výhradně k místnímu odbytu.
3. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavcích 1 a 2 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Oddíl 4
Oblast úmluvy SPRFMO
Článek 29
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2015 v této oblasti celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 600 hrubé prostornosti.
Článek 30
TAC pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 29, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Rybolovná práva stanovená v příloze IJ mohou být využita pouze pod podmínkou, že členské státy zašlou Komisi seznam plavidel aktivně provozujících rybolov nebo podílejících se na překládkách v oblasti úmluvy, záznamy ze systémů sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích, a pokud jsou tyto údaje k dispozici, i zastávky v přístavech, a to nejpozději pátý den následujícího měsíce, aby je Komise mohla dále předat sekretariátu SPRFMO.
Článek 31
Rybolov při dně
Členské státy, které mají záznam o odlovu nebo intenzitě rybolovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svůj odlov nebo intenzitu rybolovu při dně v roce 2015 v oblasti úmluvy na ty části oblasti úmluvy, v nichž došlo k rybolovu při dně v uvedeném období, a na úroveň, která nepřesáhne roční průměrnou úroveň odlovu nebo parametrů intenzity za období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006.
Oddíl 5
Oblast úmluvy IATTC
Článek 32
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
od 29. července do 28. září 2015 nebo od 18. listopadu 2015 do 18. ledna 2016 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2015 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2015, pro které období zákazu uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Během vymezeného období musí všechna plavidla dotčených členských států lovící s košelkovými nevody v oblastech stanovených v odstavci 1 tento druh rybolovu ukončit.
3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované.
4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech:
a)
pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
b)
během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při tomto výjezdu.
Článek 33
Zákaz lovu žraloka dlouhoploutvého
1. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti.
2. Při náhodném ulovení nesmí být druh uvedený v odstavci 1 poraněn. Provozovatelé plavidel jedince neprodleně vypustí a zároveň:
a)
zaznamenají počet vypuštěných jedinců s uvedením stavu (uhynulý nebo živý);
b)
zašlou údaje určené v písmeni a) členskému státu, jehož jsou státními příslušníky. Členské státy předají informace shromážděné za předchozí rok Komisi do 31. ledna 2015.
Oddíl 6
Oblast úmluvy SEAFO
Článek 34
Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus),
-
hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast úmluvy WCPFC
Článek 35
Podmínky pro rybolov tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a tuňáka křídlatého
1. Členské státy zajistí, aby počet dnů rybolovu přidělený plavidlům s košelkovými nevody provozujícím rybolov tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se na volném moři mezi 20° s. š. a 20° j. š. nepřekročil 403 dnů. U tohoto rybolovu se zakazuje nasadit košelkový nevod na hejno tuňáků přidružené ke žraloku obrovskému (Rhincodon typus), jestliže je tento živočich spatřen před zahájením nasazení.
2. Plavidla Unie nesmí v oblasti úmluvy WCPFC položené jižně od 20° j. š. lovit tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga).
3. Členské státy zajistí, že odlovy tuňáka velkookého (Thunnus obesus) plavidly pro rybolov na dlouhou lovnou šňůru nepřekročí v roce 2015 množství 2 000 tun.
Článek 36
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2015 00:00 hodin do 31. října 2015 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo nikdy:
a)
nepoužilo ani neobsluhovalo FAD nebo související elektronické zařízení;
b)
neprovádělo rybolov za použití FAD v hejnech ryb.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 37
Oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC
1. Plavidla uvedená výhradně v rejstříku vedeném komisí WCPFC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. r) opatření stanovená v článcích 35 až 38.
2. Plavidla uvedená jak v rejstříku komise WCPFC, tak v rejstříku komise IATTC a plavidla uvedená výhradně v rejstříku IATTC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. r) opatření stanovená v čl. 32 odst. 1 písm. a) a v odst. 2 až 4 a v článku 33.
Článek 38
Omezení počtu plavidel Unie oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel Unie oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Článek 39
Žralok hedvábný a žralok dlouhoploutvý
1. V oblasti úmluvy WCPFC se zakazuje uchovávat na palubě, překládat, skladovat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl těchto druhů:
a)
žraloka hedvábného (Carcharhinus falciformis);
b)
žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus).
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Oddíl 8
Beringovo moře
Článek 40
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky pestré (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 41
TAC
Rybářská plavidla plující pod vlajkou Norska a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách Unie v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v tomto nařízení a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 42
Oprávnění k rybolovu
Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách Unie je stanoven v příloze VIII.
Článek 43
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Podmínky uvedené v článku 7 se použijí na úlovky a vedlejší úlovky plavidel třetí země lovících na základě oprávnění podle článku 42.
Článek 44
Zákazy
1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy, nacházejí-li se ve vodách Unie:
a)
rejnoka hvězdnatého (Amblyraja radiata) ve vodách Unie divizí ICES IIa, IIIa a VIId a podoblasti ICES IV;
b)
tyto druhy pilounů ve všech vodách Unie:
i)
piloun asijský (Anoxypristis cuspidata);
ii)
piloun queenslandský (Pristis clavata);
iii)
piloun mnohozubý (Pristis pectinata);
iv)
piloun obecný (Pristis pristis);
v)
piloun zelenavý (Pristis zijsron);
c)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách Unie;
d)
soubor druhů (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) zahrnovaných pod rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastech ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
psohlava obecného (Galeorhinus galeus) loveného na dlouhé lovné šňůry ve vodách Unie divize ICES IIa a v podoblastech ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII a XIV;
f)
světlouna malého (Etmopterus pusillus) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastí ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII a XIV;
g)
světlouna Bonnaterrova (Dalatias licha), bezkýlovce lopatonosého (Deania calcea), bezkýlovce listošupinatého (Centrophorus squamosus), světlouna velkého (Etmopterus princeps) a světlouna bělookého (Centroscymnus coelolepis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblasti ICES I, IV a XIV;
h)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve vodách Unie;
i)
mantu Alfredovu (Manta alfredi) ve vodách Unie;
j)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve vodách Unie;
k)
tyto druhy mant ve vodách Unie:
i)
manta velká (Mobula mobular);
ii)
manta senegalská (Mobula rochebrunei);
iii)
manta japonská (Mobula japanica);
iv)
manta Thurstonova (Mobula thurstoni);
v)
manta kambodžská (Mobula eregoodootenkee);
vi)
manta mexická (Mobula munkiana);
vii)
manta chilská (Mobula tarapacana);
viii)
manta Kuhlova (Mobula kuhlii);
ix)
manta malá (Mobula hypostoma);
l)
rejnoka ostnatého (Raja clavata) ve vodách Unie divize ICES IIIa;
m)
rejnoka norského (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ve vodách Unie divizí ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh a VIIk;
n)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, IX a X a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
o)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách Unie podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
p)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách Unie.
2. Při náhodném ulovení nesmí být druh uvedený v odstavci 1 poraněn. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 45
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený nařízením (EU) č. 1380/2013. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 46
Změna nařízení (EU) č. 43/2014
V čl. 18a odst. 1 nařízení (EU) č. 43/2014 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„o)
kreveta severní v oblasti IIIa.“
Článek 47
Zrušení
Nařízení Rady (EU) č. 779/2014 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2015.
Článek 48
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Článek 8 se však použije ode dne 1. února 2015.
Článek 12 písm. b), i) a k) a čl. 44 písm. b), i), a k) se použijí ode dne 8. února 2015.
Článek 46 se použije ode dne 1. ledna 2014.
Ustanovení článků 23, 24 a 25 a příloh IE a V týkající se rybolovných práv stanovených pro oblast úmluvy CCAMLR se použijí od dat v nich uvedených.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. ledna 2015.
REGULAMENTUL (UE) 2015/104 AL CONSILIULUI
din 19 ianuarie 2015
de stabilire, pentru anul 2015, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara Uniunii, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 43/2014 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 779/2014
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)
În conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat, Consiliul, la propunerea Comisiei, adoptă măsurile privind stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit.
(2)
Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) dispune că trebuie adoptate măsuri de conservare ținând seama de recomandările științifice, tehnice și economice disponibile, inclusiv, după caz, de rapoartele elaborate de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) și de alte organisme consultative, precum și în lumina oricărei recomandări primite de la consiliile consultative.
(3)
Consiliului îi revine obligația să adopte măsuri privind stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit, inclusiv anumite condiții legate funcțional de acestea, după caz. În conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit ar trebui să fie stabilite în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului prevăzute la articolul 2 alineatul (2) din regulamentul menționat. În conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din regulamentul menționat, posibilitățile de pescuit ar trebui alocate între statele membre într-un mod care să asigure relativa stabilitate a activităților de pescuit desfășurate de fiecare stat membru pentru fiecare stoc sau tip de pescuit.
(4)
Capturile totale admisibile (TAC-uri) ar trebui așadar stabilite în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 pe baza avizelor științifice disponibile, ținându-se cont de aspectele biologice și socioeconomice și asigurându-se totodată un tratament echitabil al sectoarelor de pescuit, precum și pe baza opiniilor exprimate în cadrul consultărilor cu părțile interesate, în special la reuniunile la care au participat consiliile consultative interesate.
(5)
Obligația de debarcare menționată la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 este introdusă în funcție de fiecare activitate de pescuit în parte. În regiunea care face obiectul prezentului regulament, atunci când o activitate de pescuit intră sub incidența obligației de debarcare, ar trebui debarcate toate speciile vizate în cadrul respectivei activități de pescuit care fac obiectul unor limite de captură. Începând cu 1 ianuarie 2015, obligația de debarcare se aplică pentru pescuitul de specii pelagice mici (de exemplu, pescuitul de macrou, hering, stavrid, putasu, caproide, hamsie, argentină, sardine și șprot), pentru pescuitul de specii pelagice mari (de exemplu, pescuitul de ton roșu, pește-spadă, ton alb, ton obez, marlin albastru și marlin alb) și pentru pescuitul în scopuri industriale (de exemplu, pescuitul de capelin, uvă și merluciu norvegian). Articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013prevede că, atunci când se introduce o obligație de debarcare pentru un stoc de pește, posibilitățile de pescuit se stabilesc ținându-se cont de trecerea de la stabilirea posibilităților de pescuit pentru a reflecta debarcările la stabilirea posibilităților de pescuit pentru a reflecta capturile.
(6)
De câțiva ani, anumite TAC-uri pentru stocurile de elasmobranchii (rechini, vulpi și pisici-de-mare) sunt stabilite la 0, existând, totodată, o dispoziție care stabilește obligația eliberării imediate a capturilor accidentale. Motivul acestui tratament special este acela că stocurile respective sunt într-o stare de conservare precară și, datorită ratelor mari de supraviețuire ale acestor specii, capturile aruncate înapoi în mare nu determină o creștere a ratelor mortalității prin pescuit în cazul acestor stocuri. Capturile aruncate înapoi în mare sunt considerate benefice pentru conservarea acestor specii. Totuși, începând cu 1 ianuarie 2015, capturile din aceste specii în cadrul pescuitului pelagic vor trebui să fie debarcate, cu excepția cazului în care acestea fac obiectul uneia sau mai multora dintre derogările de la obligația de debarcare prevăzută la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Articolul 15 alineatul (4) litera (a) din regulamentul respectiv permite astfel de derogări în cazul speciilor pentru care pescuitul este interzis și este identificat ca atare printr-un act juridic al Uniunii, adoptat în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului. Prin urmare, este oportun să se interzică pescuitul acestor specii în zonele respective.
(7)
În ultimii ani, TAC-urile pentru hamsie din Golful Biscaya au fost stabilite într-un regulament separat privind posibilitățile de pescuit, aplicabil de la data de 1 iulie a unui an până la data de 30 iunie a anului următor. În 2014, CSTEP a concluzionat că trecerea de la perioade de gestionare la ani calendaristici normali (din ianuarie până în decembrie) reduce considerabil riscurile legate de conservarea acestui stoc. În urma consultărilor cu Spania, cu Franța și cu consiliul consultativ pentru apele de sud-vest (SWWAC), modificarea propusă de CSTEP a fost evaluată pozitiv. Pe această bază, este oportun să se abroge Regulamentul (UE) nr. 779/2014 (2) al Consiliului și să se introducă o nouă TAC pentru stocul de hamsie din Golful Biscaya pentru anul 2015 în prezentul regulament.
(8)
În plus, în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, pentru stocurile care fac obiectul unor planuri multianuale specifice, TAC-urile ar trebui stabilite în conformitate cu regulile prevăzute în planurile respective. Prin urmare, TAC-urile pentru stocurile de bacaliar albastru și de langustină, de limbă-de-mare din vestul Canalului Mânecii, de cambulă și de limbă-de-mare din Marea Nordului, de hering din vestul Scoției, de cod din Kattegat, din apele din vestul Scoției, Marea Irlandei, Marea Nordului, Skagerrak și estul Canalului Mânecii și de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană ar trebui stabilite în conformitate cu regulile prevăzute în Regulamentele (CE) nr. 2166/2005 (3), (CE) nr. 509/2007 (4), (CE) nr. 676/2007 (5), (CE) nr. 1300/2008 (6), (CE) nr. 1342/2008 (7) („Planul pentru cod”) și (CE) nr. 302/2009 (8) ale Consiliului.
(9)
În ceea ce privește însă stocurile de merluciu din regiunile nordice [Regulamentul (CE) nr. 811/2004 al Consiliului (9)] și de limbă-de-mare din golful Biscaya [Regulamentul (CE) nr. 388/2006 al Consiliului (10)], obiectivele minime prevăzute în planurile de gestionare și de refacere relevante au fost realizate și, prin urmare, este adecvat să se urmeze avizul științific furnizat pentru a atinge TAC-urile sau a le menține la nivel de producție maximă durabilă, după caz.
(10)
În cazul stocurilor pentru care nu există date suficiente sau suficient de fiabile, astfel încât să li se poată estima dimensiunea, măsurile de gestionare și nivelurile TAC-urilor ar trebui să urmeze abordarea precaută a gestionării pescuitului, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, luându-se totodată în considerare factorii specifici fiecărui stoc, mai ales informațiile disponibile privind tendințele stocurilor și considerațiile legate de activitățile de pescuit mixt.
(11)
Regulamentul (CE) nr. 847/96 (11) al Consiliului a introdus condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a TAC-urilor, inclusiv dispoziții privind flexibilitatea prevăzute la articolele 3 și 4 pentru stocurile cu TAC de precauție, respectiv pentru cele cu TAC analitice. În temeiul articolului 2 din regulamentul respectiv, atunci când stabilește capturile totale admisibile, Consiliul decide care sunt stocurile cărora nu li se aplică articolele 3 și 4, în special în funcție de starea biologică a stocurilor. De curând, a fost introdus un mecanism de flexibilitate pentru toate capturile care fac obiectul obligației de debarcare, prin articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Prin urmare, pentru a se evita flexibilitatea excesivă, care ar submina obiectivele de conservare prevăzute de politica comună în domeniul pescuitului, și pentru a preveni efectele negative asupra stării biologice a stocurilor, articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se pot aplica TAC-urilor numai în cazul în care statele membre nu utilizează flexibilitatea interanuală prevăzută la articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.
(12)
În conformitate cu rezultatul consultărilor dintre Uniune și Norvegia, Uniunea poate autoriza pescuitul de crevete nordic în zona IIIa de către navele Uniunii până la 10 la sută peste cota disponibilă pentru Uniune, cu condiția ca orice cantități utilizate dincolo de cota disponibilă pentru Uniune să fie deduse din cota acesteia pentru 2015. Este adecvat să se permită această flexibilitate în stabilirea posibilităților de pescuit respective pentru a asigura condiții echitabile de concurență pentru navele Uniunii, permițând statelor membre vizate să opteze pentru utilizarea unei cote de flexibilitate. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 43/2014 ar trebui modificat în consecință.
(13)
Atunci când o TAC pentru un stoc este alocată unui singur stat membru, respectivului stat membru trebuie să i se atribuie competențe, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din tratat, pentru a stabili nivelul acestei TAC. Ar trebui să se adopte dispoziții prin care să se garanteze că, atunci când stabilește nivelul unei astfel de TAC, statul membru respectiv acționează în deplină conformitate cu principiile și normele politicii comune în domeniul pescuitului.
(14)
Este necesar să se stabilească plafoanele efortului de pescuit pentru 2015 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 2166/2005, cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 509/2007, cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 676/2007, cu articolele 11 și 12 din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 și cu articolele 5 și 9 din Regulamentul (CE) nr. 302/2009, ținându-se seama în același timp de Regulamentul (CE) nr. 754/2009 al Consiliului (12).
(15)
În lumina celor mai recente avize științifice ale Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și în conformitate cu angajamentele internaționale luate în contextul Convenției privind pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC), este necesară limitarea efortului de pescuit pentru anumite specii de adâncime.
(16)
Pentru unele specii, cum ar fi anumite specii de rechini, chiar și o activitate de pescuit limitată ar putea crea un risc grav pentru conservarea acestora. Prin urmare, posibilitățile de pescuit pentru astfel de specii ar trebui să fie restricționate complet printr-o interdicție generală de pescuit pentru speciile respective.
(17)
În cadrul celei de a 11-a Conferințe a Părților la Convenția privind conservarea speciilor migratoare de animale sălbatice, care a avut loc la Quito în perioada 3-9 noiembrie 2014, mai multe specii au fost adăugate la listele de specii protejate din apendicele I și II la convenție, începând cu 8 februarie 2015. În consecință, este oportun să se prevadă protecția acestor specii în raport cu navele din Uniune care pescuiesc în toate apele și în raport cu navele din afara Uniunii care pescuiesc în apele Uniunii.
(18)
Utilizarea posibilităților de pescuit disponibile pentru navele din Uniune prevăzute în prezentul regulament se face în condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 (13) al Consiliului, în special la articolele 33 și 34 din respectivul regulament, referitoare la înregistrarea capturilor și a efortului de pescuit și la transmiterea datelor privind epuizarea posibilităților de pescuit. Prin urmare, este necesar să se precizeze codurile care trebuie utilizate de statele membre atunci când transmit Comisiei date cu privire la debarcarea stocurilor care fac obiectul prezentului regulament.
(19)
Pentru anumite TAC-uri, ar trebui să se permită statelor membre să acorde alocări suplimentare pentru navele care participă la studii privind pescuitul integral documentat. Scopul acestor studii este să testeze un sistem al cotelor de capturi pentru activitățile de pescuit care nu intră încă sub incidența obligației de debarcare stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, adică un sistem în cadrul căruia toate capturile ar trebui să fie debarcate și scăzute din cote pentru a se evita aruncarea capturilor înapoi în mare și irosirea resurselor piscicole utilizabile pe care aceste capturi le implică. Aruncările necontrolate înapoi în mare ale capturilor de pești reprezintă o amenințare la adresa sustenabilității pe termen lung a peștilor ca bun public și, implicit, la adresa obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului. Pe de altă parte, sistemele de cote de capturi oferă în mod inerent pescarilor un stimulent pentru optimizarea selectivității capturilor în cadrul activităților lor. În scopul monitorizării conformității cu condițiile care se aplică studiilor privind pescuitul integral documentat, statele membre ar trebui să asigure documentația detaliată și corectă privind toate campaniile de pescuit, precum și capacitatea și mijloacele adecvate, de exemplu observatori, televiziune cu circuit închis (CCTV) și altele. În acest demers, statele membre ar trebui să respecte principiul eficienței și al proporționalității. Utilizarea sistemelor CCTV ar trebui să respecte cerințele Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14).
(20)
Pentru a garanta că studiile privind pescuitul integral documentat pot evalua cu eficacitate potențialul sistemelor de cote de capturi de a controla mortalitatea prin pescuit absolută a stocurilor în cauză, este necesar ca toți peștii capturați în cadrul acestor studii, inclusiv cei care se află sub dimensiunea minimă de debarcare, să se scadă din cantitatea totală alocată ce îi revine navei participante și ca operațiunile de pescuit să înceteze atunci când această cantitate totală alocată a fost atinsă de către navă. De asemenea, este oportun să se permită transferurile de alocări între navele care participă la studiile privind pescuitul integral documentat și navele neparticipante, cu condiția să se poată demonstra că nu cresc capturile aruncate înapoi în mare de către navele neparticipante.
(21)
Conform avizului ICES, este oportun să se mențină un sistem specific de gestionare a speciilor de uvă în apele Uniunii din diviziunile ICES IIa și IIIa și din subzona ICES IV. Dat fiind că avizul științific al ICES este așteptat abia în februarie 2015, este adecvat să se stabilească în mod provizoriu la zero TAC-urile și cotele până la emiterea acestui aviz.
(22)
Pentru a garanta utilizarea deplină a posibilităților de pescuit, este oportun să se permită implementarea unui mecanism flexibil între unele zone TAC care privesc același stoc biologic.
(23)
În conformitate cu procedura prevăzută în acordurile sau protocoalele privind relațiile în domeniul pescuitului cu Norvegia (15) și cu Insulele Feroe (16), Uniunea a organizat consultări privind drepturile de pescuit cu partenerii respectivi. În conformitate cu procedura prevăzută în acordul și protocolul privind relațiile în domeniul pescuitului cu Groenlanda (17), comitetul mixt a stabilit nivelul posibilităților de pescuit disponibile pentru Uniune în apele Groenlandei în 2015. Prin urmare, este necesar să se includă aceste posibilități de pescuit în prezentul regulament.
(24)
În cadrul reuniunii sale anuale din 2014, CPANE a adoptat o măsură de conservare pentru stocul de sebastă din Marea Irminger care stabilește TAC-urile și cotele pentru 2015 ale părților contractante, inclusiv ale Uniunii. În plus, consultările dintre statele de coastă din cadrul CPANE vor continua în 2015 cu privire la posibilitățile de pescuit pentru heringul atlantico-scandinav pentru anul respectiv. În consecință, este oportun să se stabilească limite de captură provizorii pentru heringul atlantico-scandinav, ca procentaj din cota Uniunii stabilită pentru 2014, în așteptarea unei revizuiri ca urmare a rezultatului consultărilor statelor de coastă din cadrul CPANE.
(25)
În cadrul reuniunii sale anuale din 2014, CPANE nu a adoptat o măsură de conservare pentru stocul de sebastă din apele internaționale din subzonele ICES I și II, stabilind TAC-uri și cote pentru părțile contractante. În privința posibilităților de pescuit pentru acest stoc de sebastă, consultările vor continua în 2015. Având în vedere că pescuitul se desfășoară în a doua jumătate a anului, limitele de captură pentru acest stoc se vor stabili în decursul anului 2015, ținând cont de rezultatul consultărilor statelor de coastă din cadrul CPANE.
(26)
În cadrul reuniunii sale anuale din 2014, Comisia internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) a adoptat o majorare a TAC-urilor și a cotelor pentru tonul roșu pentru o perioadă de trei ani și a confirmat TAC-urile și cotele pentru peștele-spadă din Atlanticul de Nord, peștele-spadă din Atlanticul de Sud, tonul alb din Atlanticul de Sub și tonul alb din Atlanticul de Nord la nivelul actual pentru perioada 2015-2016. În plus, după cum este deja cazul stocului de ton roșu, este oportun ca, în cazul pescuitului sportiv și de agrement, capturile realizate în cadrul tuturor celorlalte stocuri ICCAT din anexa ID să facă, de asemenea, obiectul limitelor privind capturile adoptate de respectiva organizație pentru a garanta faptul că Uniunea nu își depășește cotele. Toate aceste măsuri ar trebui să fie introduse în legislația Uniunii.
(27)
La reuniunea anuală din 2014, părțile la Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR) au adoptat limite privind capturile atât pentru speciile țintă, cât și pentru speciile capturate accidental, inclusiv o cotă pentru capturile accidentale pentru anii 2015 și 2016 pentru pescuitul experimental din subzona 88.2. Exploatarea acestor cote în cursul anului 2015 ar trebui luată în considerare la stabilirea posibilităților de pescuit pentru anul 2016.
(28)
La reuniunea sa anuală din 2014, Comisia tonului din Oceanul Indian (IOTC) nu a modificat măsurile de conservare și gestionare în vigoare. Cu toate acestea, este necesar să se stabilească limitele de capacitate din anexa VI la prezentul regulament ținând cont de includerea Mayotte în categoria regiunilor ultraperiferice din anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 1385/2013 al Consiliului (18).
(29)
Cea de a treia reuniune anuală a Organizației regionale de gestionare a pescuitului în Pacificul de Sud (SPRFMO) va avea loc în februarie 2015. Este necesar ca măsurile actuale pentru zona Convenției SPRFMO să fie menținute provizoriu, până la încheierea reuniunii anuale susmenționate. Cu toate acestea, stocul de stavrid nu ar trebui vizat înainte de stabilirea unei TAC în urma reuniunii anuale respective.
(30)
La cea de a 87-a reuniune anuală a sa, care a avut loc în 2014, Comisia interamericană pentru tonul tropical (CITT) și-a menținut măsurile de conservare pentru tonul cu aripioare galbene, tonul obez și tonul dungat. CITT și-a menținut, de asemenea, rezoluția privind conservarea rechinilor cu înotătoare albe. Măsurile respective ar trebui să fie în continuare implementate în dreptul Uniunii.
(31)
În cadrul reuniunii sale anuale din 2014, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Sud-Est (SEAFO) a adoptat o recomandare pentru noile TAC-uri bienale pentru beryx, pionul portocaliu și Pseudopentaceros spp., în timp ce TAC-urile existente pentru bacalao și crab roșu de mare adâncime au rămas în vigoare. Măsurile aplicabile în prezent privind repartizarea posibilităților de pescuit adoptate de SEAFO ar trebui să fie introduse în dreptul Uniunii.
(32)
În cadrul celei de a 9-a reuniuni anuale, Comisia pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC) a adoptat o măsură de conservare și gestionare pentru protejarea rechinilor-balenă de operațiunile de pescuit cu plase-pungă. În cadrul celei de a 10-a reuniuni anuale, WCPFC a adoptat limite de captură pentru navele cu paragate care pescuiesc ton obez. Cea de a 11-a reuniune anuală a WCPFC din 2014 nu a modificat măsurile adoptate în 2013 în ceea ce privește posibilitățile de pescuit. Toate aceste măsuri ar trebui transpuse în dreptul Uniunii.
(33)
În cadrul reuniunii sale anuale din 2013, părțile la Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor de cod negru din Marea Bering centrală nu au modificat măsurile privind posibilitățile de pescuit. Măsurile respective ar trebui să fie introduse în dreptul Uniunii.
(34)
La cea de a 36-a reuniune anuală a sa, care a avut loc în 2014, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) a adoptat o serie de posibilități de pescuit pentru 2015 privind anumite stocuri din subzonele 1-4 ale zonei Convenției NAFO. În acest context, NAFO a adoptat un moratoriu pentru pescuitul de crevete în diviziunea 3L, a mărit TAC pentru sebastă în diviziunea 3M pentru a acoperi anumite capturi accidentale și a redeschis pescuitul de cambulă cenușie în diviziunea 3NO.
(35)
Anumite măsuri internaționale care creează sau restricționează posibilitățile de pescuit pentru Uniune sunt adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului relevante la sfârșitul anului și devin aplicabile înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. Prin urmare, este necesar ca dispozițiile care pun în aplicare aceste măsuri în legislația Uniunii să se aplice retroactiv. Mai exact, deoarece sezonul de pescuit în zona Convenției CCAMLR se derulează de la data de 1 decembrie la data de 30 noiembrie și, prin urmare, anumite posibilități sau interdicții de pescuit în zona convenției CCAMLR sunt stabilite pentru o perioadă care începe la 1 decembrie 2014, este necesar ca dispozițiile corespunzătoare din prezentul regulament să se aplice de la respectiva dată. Această aplicare retroactivă nu va aduce atingere principiului așteptărilor legitime, deoarece membrilor CCAMLR le este interzis să pescuiască fără autorizație în zona care face obiectul convenției CCAMLR.
(36)
În conformitate cu declarația Uniunii adresată Republicii Bolivariene a Venezuelei privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze (19), este necesară stabilirea posibilităților de pescuit pentru specii de lutianide disponibile pentru Venezuela în apele Uniunii.
(37)
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru autorizarea unui stat membru de a beneficia de sistemul de gestionare a alocărilor efortului de pescuit în conformitate cu un sistem bazat pe kilowați-zile, ar trebui să se confere competențe de executare Comisiei.
(38)
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește acordarea de zile suplimentare pe mare pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit și pentru sporirea prezenței observatorilor științifici, precum și în ceea ce privește stabilirea formatelor foilor de calcul pentru culegerea și transmiterea informațiilor privind transferul de zile pe mare între navele de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (20).
(39)
Pentru a evita întreruperea activităților de pescuit și a asigura subzistența pescarilor din Uniune, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2015, cu excepția dispozițiilor referitoare la limitele efortului de pescuit, care ar trebui să se aplice de la 1 februarie 2015, și a anumitor dispoziții specifice anumitor regiuni, care ar trebui să aibă o dată de aplicare specifică. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa.
(40)
Posibilitățile de pescuit ar trebui utilizate în deplină conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
TITLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
(1) Prezentul regulament stabilește posibilitățile de pescuit disponibile în apele Uniunii și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara Uniunii pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește.
(2) Posibilitățile de pescuit menționate la alineatul (1) includ:
(a)
limitele capturilor pentru anul 2015 și, în situațiile precizate explicit în prezentul regulament, pentru anul 2016;
(b)
limite ale efortului de pescuit pentru perioada 1 februarie 2015 - 31 ianuarie 2016, cu excepția cazului în care alte perioade pentru limitele efortului sunt stabilite la articolele 9, 29 și 31;
(c)
posibilitățile de pescuit pentru perioada 1 decembrie 2014 - 30 noiembrie 2015 pentru anumite stocuri din zona Convenției CCAMLR;
(d)
posibilitățile de pescuit pentru anumite stocuri din zona Convenției CITT stabilite la articolul 32 pentru perioadele din 2015 și 2016 menționate în dispoziția respectivă.
Articolul 2
Domeniu de aplicare
Prezentul regulament se aplică următoarelor nave:
(a)
nave din Uniune;
(b)
nave ale țărilor terțe aflate în apele Uniunii.
Articolul 3
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
(a)
„navă din Uniune” înseamnă o navă de pescuit astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1380/2013;
(b)
„navă a unei țări terțe” înseamnă o navă de pescuit astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, care arborează pavilionul unei țări terțe și este înmatriculată în țara terță respectivă.
(c)
„apele Uniunii” înseamnă apele Uniunii, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;
(d)
„ape internaționale” înseamnă apele care se găsesc în afara suveranității sau jurisdicției vreunui stat;
(e)
„stoc” înseamnă stoc, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1380/2013;
(f)
„captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă:
(i)
în activitățile de pescuit care fac obiectul obligației de debarcare menționate la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, cantitatea de pește care poate fi pescuită anual din fiecare stoc;
(ii)
în alte activități de pescuit, cantitatea care poate fi debarcată anual din fiecare stoc;
(g)
„cotă” înseamnă o proporție din TAC alocată Uniunii, unui stat membru sau unei țări terțe;
(h)
„evaluare analitică” înseamnă o evaluare cantitativă a tendințelor unui anumit stoc, bazată pe date privind biologia și exploatarea stocului și despre care o analiză științifică a stabilit că are o calitate suficientă pentru a servi drept bază pentru avize științifice privind opțiunile viitoare în materie de capturi;
(i)
„abordare precaută a gestionării pescuitului” înseamnă abordarea precaută a gestionării pescuitului, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1380/2013;
(j)
„dimensiunea ochiului de plasă” înseamnă dimensiunea ochiului plaselor de pescuit determinată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 517/2008 (21);
(k)
„registrul flotei de pescuit a Uniunii” înseamnă registrul creat de Comisie în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;
(l)
„jurnal de pescuit” înseamnă jurnalul menționat la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
Articolul 4
Zone de pescuit
În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții ale zonelor:
(a)
zonele ICES (Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime) sunt zonele geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 218/2009 (22);
(b)
„Skagerrak” înseamnă zona geografică delimitată la vest de o linie trasată de la farul Hanstholm la farul Lindesnes și la sud de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la cel mai apropiat punct de pe coasta suedeză;
(c)
„Kattegat” înseamnă zona geografică delimitată la nord de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la punctul cel mai apropiat pe coasta suedeză și la sud de o linie trasată de la Hasenøre la Gnibens Spids, de la Korshage la Spodsbjerg și de la Gilbjerg Hoved la Kullen;
(d)
„unitatea funcțională 16 din subzona ICES VII” înseamnă zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții:
-
53° 30′ N 15° 00′ V,
-
53° 30′ N 11° 00′ V,
-
51° 30′ N 11° 00′ V,
-
51° 30′ N 13° 00′ V,
-
51° 00′ N 13° 00′ V,
-
51° 00′ N 15° 00′ V,
-
53° 30′ N 15° 00′ V.
(e)
„unitatea funcțională 26 din subzona ICES IXa” înseamnă zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții:
-
43° 00′ N 8° 00′ V,
-
43° 00′ N 10° 00′ V,
-
42° 00′ N 10° 00′ V,
-
42° 00′ N 8° 00′ V;
(f)
„unitatea funcțională 27 din subzona ICES IXa” înseamnă zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții:
-
42° 00′ N 8° 00′ V,
-
42° 00′ N 10° 00′ V,
-
38° 30′ N 10° 00′ V,
-
38° 30′ N 9° 00′ V,
-
40° 00′ N 9° 00′ V,
-
40° 00′ N 8° 00′ V;
(g)
„Golful Cádiz” înseamnă zona geografică a diviziunii ICES IXa la est de longitudinea 7° 23′ 48″ V;
(h)
„zonele CECAF (Comitetul pentru pescuit în zona central-estică a Atlanticului)” sunt zonele geografice precizate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 216/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (23);
(i)
„zonele NAFO (Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest)” sunt zonele geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 217/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (24);
(j)
„zona Convenției SEAFO (Organizația de Pescuit în Atlanticul de Sud-Est)” este zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole din sud-estul Oceanului Atlantic (25);
(k)
„zona Convenției ICCAT (Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic)” este zona geografică definită în Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (26);
(l)
„zona Convenției CCAMLR (Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica)” este zona geografică definită la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 (27);
(m)
„zona Convenției CITT (Comisia interamericană pentru tonul tropical)” este zona geografică definită în Convenția pentru întărirea Comisiei interamericane pentru tonul tropical instituite prin Convenția din 1949 între Statele Unite ale Americii și Republica Costa Rica („Convenția de la Antigua”) (28);
(n)
„zona Convenției IOTC (Comisia Tonului din Oceanul Indian)” este zona geografică definită în Acordul de instituire a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (29);
(o)
„zona Convenției SPRFMO (Organizația regională pentru gestionarea pescuitului în sudul Pacificului)” este zona de mare liberă situată la sud de 10° N, la nord de zona Convenției CCAMLR, la est de zona Convenției SIOFA, definită în Acordul privind pescuitul în sudul Oceanului Indian (30), și la vest de zonele de pescuit aflate sub jurisdicția statelor din America de Sud;
(p)
„zona Convenției WCPFC (Comisia privind pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central)” este zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea rezervelor de pești mari migratori din Oceanul Pacific de Vest și Central (31);
(q)
„zona de mare liberă din Marea Bering” înseamnă zona geografică de mare liberă din Marea Bering dincolo de 200 de mile marine de la liniile de bază de la care este măsurată lățimea mării teritoriale a statelor costiere la Marea Bering;
(r)
„zona de suprapunere dintre CITT și WCPFC” înseamnă zona geografică definită prin următoarele limite:
-
longitudine 150° V;
-
longitudine 130° V;
-
latitudine 4° S;
-
latitudine 50° S.
TITLUL II
POSIBILITĂȚI DE PESCUIT PENTRU NAVELE DIN UNIUNE
CAPITOLUL I
Dispoziții generale
Articolul 5
TAC-uri și alocări
(1) TAC-urile pentru navele din Uniune aflate în apele Uniunii sau în anumite ape din afara Uniunii, precum și alocarea acestor TAC-uri diferitelor state membre și, după caz, condițiile legate funcțional de acestea sunt stabilite în anexa I.
(2) Navele din Uniune sunt autorizate să efectueze capturi, în cadrul TAC-urilor stabilite în anexa I, în apele care intră, în ceea ce privește pescuitul, sub jurisdicția Insulelor Feroe, a Groenlandei, a Islandei și a Norvegiei, precum și în zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen, sub rezerva condițiilor stabilite la articolul 19 și în anexa III la prezentul regulament și în Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 (32) al Consiliului și în dispozițiile de punere în aplicare a acestuia.
(3) În vederea respectării condiției speciale prevăzute în anexa IA, pentru stocul de uvă în apele Uniunii din zonele ICES IIa, IIIa și IV, se aplică zonele de gestionare definite în anexa IID.
Articolul 6
TAC-urile care trebuie stabilite la nivelul statelor membre
(1) TAC-urile pentru anumite stocuri de pește se stabilesc de statul membru în cauză. Aceste stocuri sunt identificate în anexa I.
(2) TAC-urile care urmează să fie stabilite de un stat membru:
(a)
respectă principiile și normele politicii comune în domeniul pescuitului, în special principiul exploatării durabile a stocului și
(b)
conduc:
(i)
dacă sunt disponibile evaluări analitice, la exploatarea stocului în conformitate cu producția maximă durabilă începând cu 2015, în modul cel mai probabil cu putință;
(ii)
dacă nu sunt disponibile evaluări analitice sau dacă acestea sunt incomplete, la exploatarea stocului în conformitate cu abordarea precaută a gestionării activităților de pescuit.
(3) Până la 15 martie 2015, fiecare stat membru vizat transmite Comisiei următoarele informații:
(a)
TAC-urile adoptate;
(b)
datele colectate și evaluate de statul membru respectiv pe care se fundamentează TAC-urile adoptate;
(c)
detalii privind conformitatea TAC-urilor adoptate cu dispozițiile de la alineatul (2).
Articolul 7
Condiții referitoare la debarcarea capturilor și a capturilor accidentale
(1) Peștii din stocurile pentru care sunt stabilite TAC-uri, capturați în cadrul activităților de pescuit menționate la articolul 15 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, fac obiectul obligației de debarcare prevăzute la articolul 15 din regulamentul menționat (denumită în continuare „obligația de debarcare”).
(2) Peștii din alte stocuri pentru care sunt stabilite TAC-uri sunt reținuți la bord sau debarcați numai în cazul în care:
(a)
capturile au fost efectuate de nave care navighează sub pavilionul unui stat membru care deține o cotă, iar această cotă nu este epuizată sau
(b)
capturile constau într-o fracțiune a unei cote a Uniunii care nu a fost alocată sub formă de cote între statele membre, iar această cotă a Uniunii nu a fost epuizată.
(3) Stocurile de specii nevizate, aflate în limitele biologice de siguranță menționate la articolul 15 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, sunt identificate în anexa I în sensul derogării de la obligația de a scădea capturile din cotele relevante, prevăzută la articolul respectiv.
Articolul 8
Limite ale efortului de pescuit
Pentru perioadele menționate la articolul 1 alineatul (2) litera (b) se aplică următoarele măsuri privind efortul de pescuit:
(a)
Anexa IIA pentru gestionarea anumitor stocuri de cod, de limbă de mare și de cambulă de Baltica din Kattegat, Skagerrak, partea din diviziunea ICES IIIa neacoperită de Skagerrak și Kattegat, subzona ICES IV și diviziunile ICES VIa, VIIa și VIId, precum și în apele Uniunii din diviziunile ICES IIa și Vb;
(b)
Anexa IIB pentru refacerea stocurilor de merluciu și de langustină din diviziunile ICES VIIIc și IXa, cu excepția Golfului Cádiz;
(c)
Anexa IIC pentru gestionarea stocurilor de limbă-de-mare din diviziunea ICES VIIe.
Articolul 9
Limite de captură și de efort pentru pescuitul la mare adâncime
(1) Articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 (33) care stabilește obligația de a deține un permis de pescuit de adâncime se aplică și în cazul stocurilor de halibut negru. Operațiunile de capturare, reținere la bord, transbordare și debarcare a halibutului negru se desfășoară în condițiile prevăzute la articolul respectiv.
(2) Statele membre se asigură că nivelurile efortului de pescuit pentru 2015, măsurate în kilowați-zile de absență din port, ale navelor care dețin permise de pescuit de adâncime menționate la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 nu depășesc 65 % din efortul de pescuit anual mediu realizat de navele statului membru în cauză în 2003 cu ocazia campaniilor de pescuit pentru care navele dețineau permise de pescuit de adâncime sau în cursul cărora au fost capturate speciile de adâncime enumerate în anexele I și II la regulamentul respectiv. Prezentul alineat se aplică numai campaniilor de pescuit în care au fost capturate peste 100 kg de specii de adâncime, altele decât argentina mare.
Articolul 10
Dispoziții speciale privind alocarea posibilităților de pescuit
(1) Alocarea posibilităților de pescuit între statele membre conform prezentului regulament nu aduce atingere:
(a)
schimburilor efectuate în conformitate cu articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;
(b)
deducerilor și alocărilor efectuate în temeiul articolului 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;
(c)
realocărilor efectuate în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008;
(d)
debarcărilor suplimentare autorizate în temeiul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 și al articolului 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;
(e)
cantităților reținute în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 și cu articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;
(f)
deducerilor efectuate în conformitate cu articolele 105, 106 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;
(g)
transferurilor sau schimburilor de cote în temeiul articolului 19 din prezentul regulament;
(h)
alocărilor suplimentare în temeiul articolului 14 din prezentul regulament.
(2) Cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrare în anexa I la prezentul regulament, articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri de precauție, iar articolul 3 alineatele (2) și (3) și articolul 4 din regulamentul respectiv se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri analitice. Articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică în cazul în care un stat membru utilizează flexibilitatea interanuală prevăzută la articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.
Articolul 11
Perioadele de interdicție a pescuitului
(1) Se interzice pescuitul sau reținerea la bord a oricăreia dintre următoarele specii din Porcupine Bank în perioada 1 mai - 31 mai 2015: cod, specii de cardină, pește-pescar, eglefin, merlan, merluciu, langustină, cambulă de Baltica, polac, cod saithe, vulpi și pisici de mare, limbă-de-mare comună, brosme, mihalț-de-mare albastru, mihalț-de-mare și câine-de-mare.
În sensul prezentului alineat, Porcupine Bank cuprinde zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții:
Punct
Latitudine
Longitudine
1
52° 27′ N
12° 19′ V
2
52° 40′ N
12° 30′ V
3
52° 47′ N
12° 39,600′ V
4
52° 47′ N
12° 56′ V
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ V
6
51° 22′ N
14° 24′ V
7
51° 22′ N
14° 03′ V
8
52° 10′ N
13° 25′ V
9
52° 32′ N
13° 07,500′ V
10
52° 43′ N
12° 55′ V
11
52° 43′ N
12° 43′ V
12
52° 38,800′ V
12° 37′ V
13
52° 27′ N
12° 23′ V
14
52° 27′ N
12° 19′ V
Prin derogare de la primul alineat, tranzitul prin Porcupine Bank, transportând la bord speciile menționate la alineatul respectiv, este permis în conformitate cu articolul 50 alineatele (3), (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
(2) Pescuitul comercial de uvă cu traule de fund, cu năvoade sau cu unelte tractate similare cu dimensiunea ochiului de plasă mai mică de 16 mm este interzis în diviziunile ICES IIa, IIIa și în subzona ICES IV de la 1 ianuarie la 31 martie 2015 și de la 1 august la 31 decembrie 2015.
Interdicția prevăzută la primul paragraful se aplică și navelor din țări terțe autorizate să pescuiască uvă în apele Uniunii din subzona ICES IV.
Articolul 12
Interdicții
(1) Se interzice navelor din Uniune să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze sau să debarce următoarele specii:
(a)
vatos spinos (Amblyraja radiata) în apele Uniunii din diviziunile ICES IIa, IIIa și VIId și din subzona ICES IV;
(b)
următoarele specii de pește-fierăstrău în toate apele:
(i)
Anoxypristis cuspidate;
(ii)
pește-fierăstrău pitic (Pristis clavata);
(iii)
pește-fierăstrău cu dinți mici (Pristis pectinata);
(iv)
pește-fierăstrău cu dinți mari (Pristis pristis);
(v)
pește-fierăstrău verde (Pristis zijsron);
(c)
rechin pelerin (Cetorhinus maximus) și rechin alb (Carcharodon carcharias) în toate apele;
(d)
complexul de specii (Dipturus cf. flossada și Dipturus cf. intermedia) de vulpe neagră (Dipturus batis) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X;
(e)
rechin neted (Galeorhinus galeus) capturat cu paragate în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa, în subzona ICES IV, precum și în toate apele Uniunii și internaționale din subzonele ICES I, V, VI, VII, VIII, XII și XIV;
(f)
micul rechin lanternă (Etmopterus pusillus) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzona ICES IV, precum și în toate apele Uniunii și internaționale din subzonele ICES I, V, VI, VII, VIII, XII și XIV;
(g)
rechin focă (Dalatias licha), câine de mare abisal (Deania calcea), rechin catifelat (Centrophorus squamosus), marele rechin lanternă (Etmopterus princeps) și rechin portughez (Centroscymnus coelolepis) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzona ICES IV și în apele Uniunii și internaționale din subzonele ICES I și XIV;
(h)
rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în toate apele;
(i)
pisica de recif (Manta alfredi) în toate apele;
(j)
diavol de mare (Manta birostris) în toate apele;
(k)
următoarele specii de pisici zburătoare în toate apele:
(i)
Mobula mobular;
(ii)
Mobula rochebrunei;
(iii)
Mobula japanica;
(iv)
Mobula thurstoni;
(v)
Mobula eregoodootenkee;
(vi)
Mobula munkiana;
(vii)
Mobula tarapacana;
(viii)
Mobula kuhlii;
(ix)
Mobula hypostoma;
(l)
vulpe de mare (Raja clavata) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIIa;
(m)
Raja (Dipturus) nidarosiensis în apele Uniunii din diviziunile ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh și VIIk;
(n)
pisică de mare marmorată (Raja undulata) în apele Uniunii din subzonele ICES VI și X și vulpe-de-mare albă (Raja alba) în apele Uniunii din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X;
(o)
Rhinobatidae în apele Uniunii din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII;
(p)
rechin călugăr (Squatina squatina) în apele Uniunii.
(2) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) trebuie să nu fie vătămate. Exemplarele capturate se eliberează imediat.
Articolul 13
Transmiterea datelor
Atunci când, în conformitate cu articolele 33 și 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre transmit Comisiei date privind debarcările de stocuri capturate, acestea utilizează codurile stocurilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament.
CAPITOLUL II
Alocări suplimentare pentru navele care participă la studii privind pescuitul integral documentat
Articolul 14
Alocări suplimentare
(1) Pentru anumite stocuri, un stat membru poate acorda o alocare suplimentară navelor care navighează sub pavilionul său și care participă la studii privind pescuitul integral documentat. Aceste stocuri sunt identificate în anexa I.
(2) Alocarea suplimentară menționată la alineatul (1) nu depășește limita totală prevăzută în anexa I ca procent din cota alocată statului membru respectiv.
Articolul 15
Condiții pentru alocări suplimentare
(1) Alocarea suplimentară menționată la articolul 14 trebuie să respecte următoarele condiții:
(a)
statele membre asigură documentația detaliată și corectă privind toate campaniile de pescuit, precum și capacitatea și mijloacele adecvate, de exemplu observatori, televiziune cu circuit închis (CCTV) și altele. În acest demers, statele membre respectă principiul eficienței și al proporționalității;
(b)
alocarea suplimentară acordată unei anumite nave care participă la studii privind pescuitul integral documentat nu trebuie să depășească următoarele limite:
(i)
75 % din capturile din stocul respectiv aruncate înapoi în mare, conform estimărilor statului membru vizat, efectuate de tipul de navă căruia îi aparține nava care a primit alocarea suplimentară;
(ii)
30 % din alocarea acordată navei respective înainte de participarea la studii;
(c)
toate capturile navei respective din stocul care face obiectul alocării suplimentare, inclusiv capturile de pește care se află sub dimensiunea minimă de debarcare, potrivit definiției din anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului (34), se scad din alocarea individuală a navei care rezultă din toate alocările suplimentare acordate în temeiul articolului 14 din prezentul regulament;
(d)
după ce nava utilizează integral alocarea individuală pentru un stoc care face obiectul alocării suplimentare, nava în cauză trebuie să înceteze orice activitate de pescuit în zona în care se aplică respectiva TAC;
(e)
în ceea ce privește stocurile în cazul cărora se poate utiliza prezentul articol, statele membre pot permite transferuri ale alocărilor individuale sau ale unor părți din respectivele alocări de la navele care nu participă la studii privind pescuitul integral documentat la navele care participă la astfel de studii, cu condiția să se poată demonstra că nu crește nivelul capturilor aruncate înapoi în mare de către navele neparticipante.
(2) În pofida alineatul (1) litera (b) punctul (i), un stat membru poate acorda, în mod excepțional, unei nave aflate sub pavilionul său o alocare suplimentară care depășește 75 % din capturile estimative din stocul respectiv aruncate înapoi în mare efectuate de tipul de navă căruia îi aparține nava care a primit alocarea suplimentară, cu condiția ca:
(a)
rata capturilor din stocul respectiv aruncate înapoi în mare, estimată pentru tipul de navă vizat, să nu depășească 10 %;
(b)
includerea tipului respectiv de navă să fie importantă pentru a evalua potențialul mijloacelor de monitorizare utilizate în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (a);
(c)
să nu se depășească o limită generală de 75 % din capturile estimative din stocul respectiv aruncate înapoi în mare efectuate de ansamblul navelor care participă la studiile respective.
(3) Înainte de a acorda alocarea suplimentară menționată la articolul 14, un stat membru transmite Comisiei următoarele informații:
(a)
lista navelor aflate sub pavilionul său care participă la studii privind pescuitul integral documentat;
(b)
specificațiile echipamentului electronic de monitorizare la distanță instalat la bordul navelor respective;
(c)
capacitatea, tipul și specificațiile uneltelor de pescuit utilizate de navele respective;
(d)
capturile aruncate înapoi mare estimate pentru fiecare tip de navă care participă la studii;
(e)
cantitatea capturilor din stocul care face obiectul TAC relevante realizate în 2014 de navele care participă la studii.
Articolul 16
Prelucrarea datelor cu caracter personal
În măsura în care înregistrările obținute în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (a) din prezentul regulament implică prelucrarea de date cu caracter personal în sensul Directivei 95/46/CE, directiva menționată se aplică prelucrării datelor respective.
Articolul 17
Retragerea alocărilor suplimentare
În cazul în care un stat membru constată că o navă care participă la studii privind pescuitul integral documentat nu respectă condițiile prevăzute la articolul 15, statul membru în cauză retrage imediat alocarea suplimentară acordată navei respective și o exclude de la participarea la aceste studii pentru restul anului 2015.
Articolul 18
Analiza științifică a capturilor aruncate înapoi în mare
Comisia poate solicita oricărui stat membru care se prevalează de prezentul articol să transmită estimarea capturilor aruncate înapoi în mare defalcată pe tipuri de nave unui organism științific consultativ pentru evaluare, în vederea monitorizării implementării cerinței prevăzute la articolul 15 alineatul (1) litera (b) punctul (i) În absența unei evaluări care să confirme respectivele capturi aruncate înapoi în mare, statul membru în cauză ia toate măsurile necesare pentru a asigura conformitatea cu această cerință și informează Comisia în acest sens.
CAPITOLUL III
Autorizații de pescuit în apele țărilor terțe
Articolul 19
Autorizații de pescuit
(1) Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele din Uniune care pescuiesc în apele unei țări terțe este stabilit în anexa III.
(2) În cazul în care un stat membru transferă o cotă altui stat membru („schimb de cote”) în zonele de pescuit stabilite în anexa III la prezentul regulament, în baza articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, transferul include un transfer corespunzător de autorizații de pescuit și este notificat Comisiei. Totuși, nu trebuie depășit numărul total de autorizații de pescuit pentru fiecare zonă de pescuit, astfel cum este stabilit în anexa menționată.
CAPITOLUL IV
Posibilități de pescuit în apele organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului
Articolul 20
Transferuri și schimburi de cote
(1) În cazurile în care, în temeiul regulamentului unei organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), sunt permise transferuri și schimburi de cote între părțile contractante la ORGP, un stat membru (denumit în continuare „statul membru în cauză”) poate discuta cu o parte contractantă la organizația regională de gestionare a pescuitului și, după caz, elabora o eventuală propunere privind transferul sau schimbul de cote avut în vedere.
(2) Atunci când Comisia este notificată de statul membru în cauză, aceasta poate aproba propunerea privind transferul sau schimbul de cote avut în vedere, discutat de statul membru cu o parte contractantă relevantă la ORGP. În acel moment, Comisia dă și obține acordul părții contractante relevante la ORGP, fără întârziere, pentru asumarea obligațiilor în virtutea unui astfel de transfer sau schimb de cote. Comisia notifică ulterior respectivul transfer sau schimb de cote convenit secretariatului ORGP, în conformitate cu regulamentul acelei organizații.
(3) Comisia informează statele membre cu privire la transferul sau schimbul de cote convenit.
(4) Posibilitățile de pescuit primite sau transferate de la sau către partea contractantă relevantă la ORGP în cadrul transferului sau schimbului de cote vor fi considerate cote alocate sau scăzute din cotele alocate statului membru respectiv, începând cu momentul din care intră în vigoare transferul sau schimbul de cote, în conformitate cu termenii acordului convenit cu partea contractantă relevantă la ORGP sau în conformitate cu normele ORGP respective, după caz. O astfel de alocare nu modifică metoda de distribuție existentă în vederea alocării posibilităților de pescuit statelor membre în conformitate cu principiul stabilității relative a activităților de pescuit.
Secțiunea 1
Zona Convenției ICCAT
Articolul 21
Limitări ale capacității de pescuit, de creștere și de îngrășare a tonului roșu
(1) Numărul navelor cu platformă și paragate și al navelor cu undițe tractate ale Uniunii autorizate să pescuiască activ în Oceanul Atlantic de Est ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm se limitează conform anexei IV punctul 1.
(2) Numărul navelor Uniunii de pescuit artizanal de coastă autorizate să pescuiască activ în Marea Mediterană ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm se limitează conform anexei IV punctul 2.
(3) Numărul navelor de pescuit ale Uniunii autorizate să pescuiască activ în Marea Adriatică, în scopul creșterii, ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm se limitează conform anexei IV punctul 3.
(4) Numărul și capacitatea totală, ca tonaj brut, a navelor de pescuit autorizate să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze, să transporte sau să debarce ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană se limitează conform anexei IV punctul 4.
(5) Numărul de capcane utilizate pentru pescuitul de ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană se limitează conform anexei IV punctul 5.
(6) Capacitatea de creștere a tonului roșu, capacitatea de îngrășare a acestuia și volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat repartizat fermelor piscicole din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană se limitează conform anexei IV punctul 6.
Articolul 22
Pescuitul sportiv și de agrement
După caz, statele membre alocă o cotă specifică pescuitului sportiv și de agrement din cotele care le-au fost alocate conform anexei ID.
Articolul 23
Rechini
(1) Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-vulpe (Alopias superciliosus) în orice activitate de pescuit.
(2) Pescuitul direcționat al speciilor de rechini-vulpe din genul Alopias este interzis.
(3) Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-ciocan din familia Sphyrnidae (cu excepția Sphyrna tiburo) în activitățile de pescuit din zona Convenției ICCAT.
(4) Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) capturat în orice activitate de pescuit.
(5) Se interzice reținerea la bord a rechinilor catifelați (Carcharhinus falciformis) capturați în orice activitate de pescuit.
Secțiunea 2
Zona Convenției CCAMLR
Articolul 24
Interdicții și limite de captură
(1) Pescuitul direcționat al speciilor enumerate în anexa V partea A este interzis în zonele și în perioadele prevăzute în respectiva anexă.
(2) Pentru pescuitul experimental, TAC-urile și limitele capturilor accidentale stabilite în anexa V partea B se aplică în subzonele stabilite în respectiva anexă.
Articolul 25
Pescuitul experimental
(1) În 2015, numai statele membre care sunt membre ale Comisiei CCAMLR pot participa la pescuitul experimental cu paragate de Dissostichus spp. în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, în afara zonelor de jurisdicție națională. Dacă unul dintre aceste state membre intenționează să participe la astfel de activități de pescuit, acesta informează Secretariatul CCAMLR în conformitate cu articolele 7 și 7a din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 și în orice caz până la 1 iunie 2015 cel târziu.
(2) În ceea ce privește subzonele FAO 88.1 și 88.2 și diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, TAC-urile și limitele capturilor accidentale pe subzonă și pe diviziune, precum și distribuția acestora între unitățile de cercetare la scară mică (SSRU) din fiecare dintre acestea, sunt stabilite în anexa V partea B. Pescuitul în orice SSRU încetează atunci când captura raportată atinge TAC-ul specificat, iar SSRU respectivă se închide pentru pescuit pentru restul sezonului.
(3) Pescuitul are loc într-o zonă geografică și batimetrică cât se poate de întinsă pentru a obține informațiile necesare în vederea determinării potențialului de pescuit și pentru a evita concentrarea excesivă a capturilor și a efortului de pescuit. Cu toate acestea, pescuitul în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a este interzis la adâncimi mai mici de 550 m.
Articolul 26
Pescuitul de krill în cursul sezonului de pescuit 2015/2016
(1) Numai statele membre care sunt membre ale Comisiei CCAMLR pot pescui krill (Euphausia superba) în zona Convenției CCAMLR în sezonul de pescuit 2015/2016. Dacă unul dintre aceste state membre intenționează să pescuiască krill în zona Convenției CCAMLR, acesta informează Comisia, cel târziu la 1 mai 2015, utilizând în acest scop modelul prevăzut în anexa V partea C din prezentul regulament, cu privire la intenția sa de a pescui krill. Pe baza informațiilor furnizate de statele membre, Comisia transmite notificările Secretariatului CCAMLR până la 30 mai 2015 cel târziu.
(2) Notificarea menționată la alineatul (1) din prezentul articol trebuie să includă informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 pentru fiecare navă care urmează să fie autorizată de statul membru să participe la pescuitul de krill.
(3) Un stat membru care intenționează să pescuiască krill în zona Convenției CCAMLR își notifică intenția în acest sens în legătură cu navele autorizate care navighează sub pavilionul său în momentul notificării sau care navighează sub pavilionul altui membru CCAMLR și despre care se presupune că, la momentul desfășurării pescuitului, vor naviga sub pavilionul respectivului stat membru.
(4) Statele membre pot autoriza participarea la pescuitul de krill a altor nave decât cele notificate Secretariatului CCAMLR în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) de la prezentul articol, dacă o navă autorizată nu poate participa la pescuit din motive operaționale întemeiate sau în caz de forță majoră. În această situație, statele membre în cauză informează de îndată secretariatul CCAMLR și Comisia, furnizând:
(a)
toate detaliile legate de nava/navele înlocuitoare, inclusiv informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004;
(b)
o relatare completă a motivelor care justifică înlocuirea și orice dovadă sau referințe justificative pertinente.
(5) Statele membre nu autorizează participarea la pescuitul de krill a navelor care se află pe oricare dintre listele CCAMLR de nave care practică pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).
Secțiunea 3
Zona Convenției IOTC
Articolul 27
Limitarea capacității de pescuit a navelor care pescuiesc în zona Convenției IOTC
(1) Numărul maxim de nave din Uniune care pescuiesc specii de ton tropical în zona Convenției IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite în anexa VI punctul 1.
(2) Numărul maxim de nave din Uniune care pescuiesc pește-spadă (Xiphias gladius) și ton alb (Thunnus alalunga) în zona Convenției IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite în anexa VI punctul 2.
(3) Statele membre pot reafecta navele autorizate să desfășoare una din cele două activități de pescuit menționate la alineatele (1) și (2) celeilalte activități de pescuit, cu condiția să poată demonstra Comisiei că schimbarea nu duce la o creștere a efortului de pescuit în ceea ce privește stocurile de pește în cauză.
(4) Statele membre se asigură că, în cazul unei propuneri de transfer de capacitate către flota lor, navele care urmează să fie transferate sunt incluse în registrul IOTC al navelor sau în registrul navelor altor organizații regionale pentru pescuitul de ton. Mai mult, nicio navă care figurează pe lista navelor care desfășoară activități de pescuit INN (nave INN) a oricărei organizații regionale de gestionare a pescuitului nu poate fi transferată.
(5) Pentru a ține seama de implementarea planurilor de dezvoltare transmise către IOTC, statele membre își pot majora capacitatea de pescuit peste plafoanele menționate la alineatele (1) și (2) numai în limitele stabilite în planurile respective.
Articolul 28
Rechini
(1) Se interzic reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi din orice specie din familia Alopiidae în orice activitate de pescuit.
(2) Sunt interzise reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) în cadrul oricărei activități de pescuit, cu excepția navelor sub 24 de metri lungime, angajate exclusiv în operațiuni de pescuit în zona economică exclusivă (ZEE) a statului membru de pavilion și cu condiția ca destinația capturilor pe care le efectuează să fie exclusiv consumul local.
(3) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) și (2) nu trebuie vătămate. Exemplarele capturate trebuie eliberate imediat.
Secțiunea 4
Zona Convenției SPRFMO
Articolul 29
Pescuitul pelagic - limitarea capacității
Statele membre care au desfășurat, în mod activ, activități de pescuit pelagic în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009 limitează nivelul total al tonajului brut al navelor aflate sub pavilionul lor care pescuiesc stocuri pelagice în 2015 la nivelul total al Uniunii, de 78 600 tonaj brut în zona respectivă.
Articolul 30
Pescuit pelagic - TAC-uri
(1) Numai statele membre care au desfășurat, în mod activ, activități de pescuit pelagic în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009, în conformitate cu articolul 29, pot pescui stocuri pelagice în această zonă în conformitate cu TAC-urile stabilite în anexa IJ.
(2) Posibilitățile de pescuit prevăzute în anexa IJ pot fi utilizate numai cu condiția ca statele membre să transmită Comisiei lista navelor care pescuiesc în mod activ sau sunt angajate în operațiuni de transbordare în zona Convenției SPRFMO, înregistrări ale sistemelor de monitorizare a navelor (VMS), rapoarte lunare privind capturile și date privind escalele, dacă acestea sunt disponibile, cel târziu până în a cincea zi a lunii următoare, în scopul comunicării către secretariatul SPRFMO,.
Articolul 31
Pescuitul de fund
Statele membre care au un istoric în ceea ce privește efortul sau capturile aferente activităților de pescuit de fund în zona Convenției SPRFMO în perioada 1 ianuarie 2002 - 31 decembrie 2006 își limitează în 2015 efortul sau capturile aferente activităților de pescuit de fund în zona convenției la acele părți din zona convenției în care au avut loc activități de pescuit de fund în acea perioadă și la un nivel care nu depășește nivelurile medii anuale ale parametrilor de captură sau de efort în perioada 1 ianuarie 2002 - 31 decembrie 2006.
Secțiunea 5
Zona Convenției CITT
Articolul 32
Pescuitul cu plase pungă
(1) Pescuitul de ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares), de ton obez (Thunnus obesus) și de ton dungat (Katsuwonus pelamis) de către navele de pescuit cu plase-pungă este interzis:
(a)
în perioada 29 iulie - 28 septembrie 2015 sau în perioada 18 noiembrie 2015 - 18 ianuarie 2016 în zona definită de următoarele limite:
-
coastele pacifice ale Americilor;
-
longitudine 150° V;
-
latitudine 40° N;
-
latitudine 40° S;
(b)
în perioada 29 septembrie - 29 octombrie 2015 în zona definită de următoarele limite:
-
longitudine 96° V;
-
longitudine 110° V;
-
latitudine 4° N;
-
latitudine 3° S.
(2) Statele membre în cauză informează Comisia cu privire la perioada de interdicție aleasă dintre cele menționate la alineatul (1) înainte de 1 aprilie 2015. Toate navele de pescuit cu plasă-pungă ale statelor membre în cauză trebuie să înceteze pescuitul cu plase-pungă în zonele definite la alineatul (1) în perioada aleasă.
(3) Navele de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton în zona Convenției CITT rețin la bord și apoi debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton cu aripioare galbene, de ton obez și de ton dungat capturate.
(4) Alineatul (3) nu se aplică în următoarele cazuri:
(a)
atunci când peștele este considerat impropriu pentru consumul uman din alte motive decât dimensiunea sau
(b)
în ultima parte a unei campanii de pescuit, atunci când spațiul poate fi insuficient pentru stocarea întregii cantități de ton capturate în această parte a campaniei.
Articolul 33
Interzicerea pescuitului de rechin cu înotătoare albe
(1) Se interzic pescuitul de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) din zona Convenției CITT și reținerea la bord, transbordarea, stocarea, oferirea spre vânzare, vânzarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe în respectiva zonă.
(2) Atunci când sunt capturate accidental, exemplarele din speciile menționate la alineatul (1) nu trebuie să fie vătămate. Ele trebuie să fie eliberate imediat de către operatorii navelor, care, de asemenea:
(a)
înregistrează numărul exemplarelor eliberate, indicând starea (moarte sau vii);
(b)
raportează informațiile menționate la litera (a) statului membru ai cărui resortisanți sunt. Statele membre transmit Comisiei informațiile colectate în cursul anului precedent până la data de 31 ianuarie 2015.
Secțiunea 6
Zona Convenției SEAFO
Articolul 34
Interzicerea pescuitului de rechini de adâncime
În zona Convenției SEAFO este interzis pescuitul direcționat al următorilor rechini de adâncime:
-
batoizi (Rajidae),
-
câine-de-mare cu spini (Squalus acanthias),
-
rechini din specia Etmopterus bigelowi,
-
rechini din specia Etmopterus brachyurus,
-
marele rechin lanternă (Etmopterus princeps),
-
micul rechin lanternă (Etmopterus pusillus),
-
rechini din specia Apristurus manis,
-
rechini din specia Scymnodon squamulosus,
-
rechini de adâncime din ordinul superior Selachimorpha.
Secțiunea 7
Zona Convenției WCPFC
Articolul 35
Condiții pentru pescuitul de ton obez, ton cu aripioare galbene, ton dungat și ton alb din Pacificul de Sud
(1) Statele membre se asigură că numărul de zile de pescuit alocat navelor de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton obez (Thunnus obesus), ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares) și ton dungat (Katsuwonus pelamis) în partea din zona Convenției WCPFC situată în marea liberă, între 20 N și 20 S, nu depășește 403 zile. În aceste activități de pescuit, se interzice lansarea unei plase-pungă asupra unui banc de ton asociat cu un rechin-balenă (Rhincodon typus), dacă animalul este reperat înainte de începerea lansării.
(2) Navele UE nu trebuie să vizeze stocuri de ton alb (Thunnus alalunga) din Pacificul de Sud în zona Convenției WCPFC la sud de 20°S.
(3) Statele membre se asigură că masa capturilor de ton obez (Thunnus obesus) realizate de nave cu paragate nu depășește 2 000 de tone în 2015.
Articolul 36
Zona închisă pentru pescuitul cu FAD
(1) În partea din zona Convenției WCPFC situată între 20° N și 20° S, activitățile de pescuit ale navelor cu plasă-pungă care utilizează dispozitive de atragere a peștilor (fish aggregating device - FAD) sunt interzise între 1 iulie 2015 ora 00:00 și 31 octombrie 2015 ora 24:00. În cursul acestei perioade, navele cu plasă-pungă pot desfășura operațiuni de pescuit în acea parte a zonei Convenției WCPFC doar dacă la bordul acestora este prezent un observator care verifică faptul că, în niciun moment, nava:
(a)
nu lansează sau nu utilizează un FAD ori un dispozitiv electronic similar;
(b)
nu pescuiește bancuri de pești cu ajutorul FAD-urilor.
(2) Toate navele cu plasă-pungă care pescuiesc în partea zonei Convenției WCPFC menționată la alineatul (1) rețin la bord și debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton obez, de ton cu aripioare galbene și de ton dungat capturate.
(3) Alineatul (2) nu se aplică în următoarele cazuri:
(a)
în ultima parte a unei campanii de pescuit, atunci când spațiul este insuficient pentru stocarea întregii cantități;
(b)
atunci când peștele este impropriu pentru consumul uman din alte motive decât dimensiunea sau
(c)
în cazul unei defecțiuni grave a echipamentului de congelare.
Articolul 37
Zona de suprapunere între CITT și WCPFC
(1) Navele înscrise exclusiv în registrul WCPFC aplică măsurile prevăzute la articolele 35 - 38 atunci când pescuiesc în zona de suprapunere dintre CITT și WCPFC definită la articolul 4 litera (r).
(2) Navele înscrise deopotrivă în registrul WCPFC și în cel al CITT, precum și navele înscrise exclusiv în registrul CITT aplică măsurile stabilite la articolul 32 alineatul (1) litera (a) și alineatele (2)-(4) și la articolul 33 atunci când pescuiesc în zona de suprapunere dintre WCPFC și CITT definită la articolul 4 litera (r).
Articolul 38
Limitarea numărului de nave din Uniune autorizate să pescuiască pește-spadă
Numărul maxim de nave din Uniune autorizate să pescuiască pește-spadă (Xiphias gladius) în zonele situate la sud de paralela de 20° S din zona Convenției WCPFC este indicat în anexa VII.
Articolul 39
Rechini catifelați și rechini cu înotătoare albe
(1) Se interzic reținerea la bord, transbordarea, depozitarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi din următoarele specii în zona Convenției WCPFC:
(a)
rechini catifelați (Carcharhinus falciformis),
(b)
rechini cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus)
(2) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) nu trebuie să fie vătămate. Exemplarele capturate trebuie eliberate imediat.
Secțiunea 8
Marea Bering
Articolul 40
Interdicția de a pescui în zona de mare liberă din Marea Bering
Se interzice pescuitul de cod negru (Theragra chalcogramma) în zona de mare liberă din Marea Bering.
TITLUL III
POSIBILITĂȚI DE PESCUIT PENTRU NAVELE DIN ȚĂRI TERȚE CARE PESCUIESC ÎN APELE UNIUNII
Articolul 41
TAC-uri
Navele de pescuit aflate sub pavilionul Norvegiei și navele de pescuit înmatriculate în Insulele Feroe sunt autorizate să efectueze capturi în apele Uniunii, în limitele TAC-urilor stabilite în anexa I la prezentul regulament și sub rezerva condițiilor prevăzute în prezentul regulament și în capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008.
Articolul 42
Autorizații de pescuit
Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele țărilor terțe care pescuiesc în apele Uniunii este stabilit în anexa VIII.
Articolul 43
Condiții referitoare la debarcarea capturilor și a capturilor accidentale
Condițiile prevăzute la articolul 7 se aplică capturilor și capturilor accidentale efectuate de navele din țări terțe care pescuiesc în conformitate cu autorizațiile menționate la articolul 42.
Articolul 44
Interdicții
(1) Se interzic pescuitul, reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea următoarelor specii de către nave ale țărilor terțe, ori de câte ori se găsesc în apele Uniunii:
(a)
vatos spinos (Amblyraja radiata) în apele Uniunii din diviziunile ICES IIa, IIIa și VIId și din subzona ICES IV;
(b)
următoarele specii de pește-fierăstrău în toate apele:
(i)
Anoxypristis cuspidate;
(ii)
pește-fierăstrău pitic (Pristis clavata);
(iii)
pește-fierăstrău cu dinți mici (Pristis pectinata);
(iv)
pește-fierăstrău cu dinți mari (Pristis pristis);
(v)
pește-fierăstrău verde (Pristis zijsron);
(c)
rechin pelerin (Cetorhinus maximus) și rechin alb (Carcharodon carcharias) în apele Uniunii;
(d)
complexul de specii (Dipturus cf. flossada și Dipturus cf. intermedia) de vulpe neagră (Dipturus batis) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X;
(e)
rechinul neted (Galeorhinus galeus) capturat cu paragate în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa, precum și din subzonele ICES I, V, VI, VII, VIII, XII și XIV;
(f)
micul rechin lanternă (Etmopterus pusillus) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII și XIV;
(g)
rechin focă (Dalatias licha), câine-de-mare abisal (Deania calcea), rechin catifelat (Centrophorus squamosus), marele rechin lanternă (Etmopterus princeps) și rechin portughez (Centroscymnus coelolepis) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES I, IV și XIV;
(h)
rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în apele Uniunii;
(i)
pisica de recif (Manta alfredi) în toate apele;
(j)
diavol-de-mare (Manta birostris) în apele Uniunii;
(k)
următoarele specii de pisici zburătoare în toate apele:
(i)
Mobula mobular;
(ii)
Mobula rochebrunei;
(iii)
Mobula japanica;
(iv)
Mobula thurstoni;
(v)
Mobula eregoodootenkee;
(vi)
Mobula munkiana;
(vii)
Mobula tarapacana;
(viii)
Mobula kuhlii;
(ix)
Mobula hypostoma;
(l)
vulpe de mare (Raja clavata) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIIa;
(m)
Raja (Dipturus) nidarosiensis în apele Uniunii din diviziunile ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh și VIIk;
(n)
pisică de mare marmorată (Raja undulata) în apele Uniunii din subzonele ICES VI și X și vulpe-de-mare albă (Raja alba) în apele Uniunii din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X;
(o)
Rhinobatidae în apele Uniunii din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII;
(p)
rechin călugăr (Squatina squatina) în apele Uniunii.
(2) Atunci când sunt capturate accidental, exemplarele din speciile menționate la alineatul (1) trebuie să nu fie vătămate. Exemplarele capturate se eliberează imediat.
TITLUL IV
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 45
Procedura comitetului
(1) Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 46
Modificarea Regulamentului (UE) nr. 43/2014
La articolul 18a alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 43/2014, se adaugă următoarea literă:
„(o)
crevete nordic în zona IIIa.”
Articolul 47
Abrogare
Regulamentul (UE) nr. 779/2014 al Consiliului se abrogă de la 1 ianuarie 2015.
Articolul 48
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 ianuarie 2015.
Cu toate acestea, articolul 8 se aplică de la 1 februarie 2015.
Articolul 12 literele (b), (i) și (k) și articolul 44 literele (b), (i) și (k) se aplică de la 8 februarie 2015.
Articolul 46 se aplică de la 1 ianuarie 2014.
Dispozițiile privind posibilitățile de pescuit prevăzute la articolele 23, 24 și 25 și în anexele IE și V pentru zona Convenției CCAMLR se aplică de la datele prevăzute la articolele și în anexele respective.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 19 ianuarie 2015.