ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. dubna 2014
o státní podpoře SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) poskytnuté Řeckem skupině Eurobank Group v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Eurobank Ergasias S.A.; podporou na restrukturalizaci ve prospěch banky Proton vytvořením a kapitalizací banky Nea Proton a dodatečnou rekapitalizací banky Nea Proton Helénským fondem finanční stability; řešením krizové situace banky Hellenic Postbank založením překlenovací banky
(oznámeno pod číslem C(2014) 2933)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2014/885/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY EUROBANK GROUP (2) (DÁLE JEN „BANKA“ (3))
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 Komise schválila režim s názvem „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ („Opatření na podporu úvěrových institucí v Řecku“) („režim podpor pro řecké banky“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpor pro řecké banky umožňuje poskytovat podporu v rámci tří opatření, která jej tvoří, tedy rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (4). V květnu 2009 byla banka EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) Řeckem rekapitalizována v rámci rekapitalizačního opatření.
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádí, že plán restrukturalizace týkající se příjemců rekapitalizačního opatření se oznámí Komisi.
(3)
Dne 2. srpna 2010 řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace podniku Eurobank Group. Komise tento plán a jeho následné aktualizace, jakož i doplňující informace předložené řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a následně věc SA.32789 (2011/PN).
(4)
Bance byly opakovaně poskytnuty státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (6). Bance byla rovněž poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (dále jen „NPL se státní zárukou“).
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 3 970 milionů EUR („první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány oznámily Komisi, že fond HFSF poskytl bance písemný závazek. Komise tento závazek zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34825 (2012/NN)), protože dané opatření již bylo provedeno.
(7)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace („rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou“) (7).
(8)
V prosinci 2012 poskytl fond HFSF bance druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR („druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 fond HFSF rovněž poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, a to celkovou částkou až 528 milionů EUR (8). Řecké orgány oznámily tato opatření Komise dne 27. prosince 2012.
(9)
V květnu 2013 se fond HFSF na základě dohody z prosince 2012 podílel na navýšení základního kapitálu banky. Přeměnil první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a poskytl bance další kapitál v hodnotě 528 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“).
(10)
Dne 19. prosince 2013 řecké orgány poskytly Komisi informace o podmínkách jarní rekapitalizace v roce 2013.
(11)
Dne 31. března 2014 fond HFSF poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu.
(12)
Dne 16. dubna 2014 řecké orgány předložily Komisi konečný plán restrukturalizace banky („plán restrukturalizace“). Také Komisi oznámily, že se fond HFSF zavázal, že se plně zaručí za nadcházející rekapitalizaci banky. Ve stejný den poskytly také informace o nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Uvedly, že hodlají bance nadále poskytovat podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (9).
(13)
Komise se se zástupci řeckých orgánů a banky několikrát setkala, jednala s nimi prostřednictvím telekonferencí a vedla s nimi elektronickou korespondenci.
(14)
Řecko souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude výjimečně přijato pouze v anglickém jazyce.
1.2 POSTUP TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
1.2.1 Postup týkající se podniku Nea Proton Bank
(15)
Dne 26. července 2012 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 34488 (2012/C), „Podpora ve prospěch podniku Nea Proton Bank vytvořením a kapitalizací podniku Nea Proton Bank“ (10) („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton“). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) pokrytí mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR mezi aktivy a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, jež dosáhla 1 121,6 milionů EUR, z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a fondu HFSF; ii) vklad počátečního základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF ve výši 250 milionů EUR; a iii) vklad dodatečného základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF do ve výši 300 milionů EUR, která se v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, očekávala. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo jí veškeré informace, které by jí mohly pomoci daná opatření podpory posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton bylo podrobně popsáno řízení s bankou Proton včetně řešení její krizové situace, založení banky Nea Proton, financování mezery ve financování a vklad počátečního základního kapitálu, kterou bance Nea Proton poskytl fond HFSF.
(16)
Dne 1. srpna 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton dodatečný základní kapitál a toto navýšení dosáhlo částky 230 milionů EUR.
(17)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka (Bank of Greece) a fond HFSF.
(18)
Dne 31. prosince 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton další základní kapitál ve výši 35 milionů EUR.
(19)
V květnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje podniku Nea Proton Bank.
(20)
Dne 12. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že banka hodlá získat banku Nea Proton. Komise odpověděla dne 15. července 2013.
(21)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton za kupní cenu 1 EUR, a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje částkou 395 milionů EUR v hotovosti.
(22)
Dne 29. července 2013 řecké orgány oznámily Komisi, že do banky Nea Proton byl vložen kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR.
1.2.2 Postup týkající se banky New TT
(23)
Dne 6. května 2013 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 31155 (2013/C), „Státní podpora ve prospěch společnosti Hellenic Postbank S.A. prostřednictvím založení a kapitalizace překlenovací banky New Hellenic Postbank S.A.“ („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT“) (11). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) kapitálového vkladu fondu HFSF ve výši 500 milionů EUR do banky TT Hellenic Postbank S.A. („banka New TT“); ii) částky 4,1 miliardy EUR (12) vyčleněné na financování mezery ve financování (13), která vznikla převodem činností banky Hellenic Postbank S.A. („banka TT“) na banku New TT; iii) kapitálového vkladu Řecka ve výši 224,96 milionů EUR do banky TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky; a iv) zásahu fondu HGIGF ve výši 0,68 miliardy EUR ve prospěch aktiv banky T S.A. („banka T“), která byla převedena na banku TT. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo veškeré informace, které by jí pomohly danou podporu na restrukturalizaci posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT se podrobně popisuje řízení týkající se řešení krizové situace banky T prodejem bance TT a řešení krizové situace banky TT založením banky New TT.
(24)
V červnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje banky New TT.
(25)
Dne 15. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že se fond HFSF rozhodl prodat banku New TT bance, a uvedly důvody tohoto rozhodnutí.
(26)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky New TT.
(27)
Dne 19. července 2013 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
2. POPIS
2.1 BANKA A JEJÍ OBTÍŽE
2.1.1 Obecný kontext řeckého bankovnictví
(28)
Jak je patrné z tabulky 1, řecký reálný hrubý domácí produkt („HDP“) klesl od roku 2008 do roku 2012 o 20 %. V důsledku toho čelily řecké banky rychle se zvyšující míře selhání u úvěrů poskytovaných řeckým domácnostem a společnostem (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a byl příčinou vzniku kapitálových potřeb.
Tabulka 1
Reálný růst HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reálný růst HDP v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (odhad)
Zdroj:
Eurostat, dostupné online na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Kromě toho Řecko v únoru 2012 provedlo výměnu dluhopisů se soukromým sektorem, známou jako zapojení soukromého sektoru („Private Sector Involvement“; „program PSI“). Do programu se zapojily řecké banky a v jeho průběhu řecká vláda nabídla stávajícím soukromým držitelům řeckých státních dluhopisů (dále jen „ŘSDL“) výměnou za stávající dluhopisy ŘSDL nové cenné papíry (včetně nových ŘSDL), cenné papíry vázané na HDP a obligace v rámci programu PSI vydané Evropským fondem pro finanční stabilitu (dále jen „EFSF“), a to s nominální slevou 53,5 % a delšími dobami splatnosti (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). V důsledku této výměny vznikly držitelům dluhopisů značné ztráty (Řecká banka je pro řecké banky odhadla v průměru na 78 % nominální částky starých dluhopisů ŘSDL) a kapitálové potřeby, které byly zpětně zavedeny do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v souvislosti s programem PSI (v milionech EUR)
Banky
Nominální částka ŘSDL
Nominální částka státních úvěrů
Celková nominální částka
Ztráta z ŘSDL u PSI
Ztráta ze státních úvěrů u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI/kmenový kapitál Tier 1 (17) (%)
Celková hrubá ztráta u PSI/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 14.
(30)
Jelikož řecké banky čelily v důsledku programu PSI a pokračující recesi značnému nedostatku kapitálu, byly jim na základě Memoranda o hospodářské a finanční politice v rámci Druhého programu hospodářské korekce pro Řecko, které dne 11. března 2012 podepsaly řecká vláda, Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“), poskytnuty prostředky na rekapitalizaci. Řecké orgány odhadly celkové potřeby týkající se rekapitalizace bank a náklady na vyřešení krizové situace bank, jež mají být financovány ze zmíněného programu, na 50 miliard EUR (18). Tato částka byla vypočtena na základě zátěžového testu provedeného Řeckou bankou za období od prosince 2011 do prosince 2014 („zátěžový test z roku 2012“), který se opíral o prognózy ztrát z úvěrů vypracované společností Blackrock (19). Prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou dostupné prostřednictvím fondu HFSF. Tabulka 3 shrnuje výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank, jak vyplývají ze zátěžového testu z roku 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test z roku 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2011)
Celková hrubá ztráta v souvislosti s PSI
prosinec 2011)
Rezervy týkající se PSI
(červen 2011)
Prognózy hrubé kumulativní ztráty
pro určení úvěrového rizika
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 8.
(31)
Podle Memoranda o hospodářské a finanční politice z března 2012 „bude bankám, které předloží životaschopné plány na získání kapitálu, umožněno požádat o státní podporu a tato podpora jim bude poskytnuta způsobem, který veřejný sektor motivuje k tomu, aby prováděl kapitálové investice, a tím minimalizuje zátěž daňových poplatníků“ (20). Podle Řecké banky byly životaschopné pouze čtyři největší banky (banka Eurobank, Řecká národní banka, banka Piraeus a banka Alpha) (21). Tyto banky obdržely v květnu 2012 od HFSF první rekapitalizaci.
(32)
Domácí vklady v řeckých bankách poklesly kvůli recesi a politické nejistotě od konce roku 2009 do června 2012 celkem o 37 %. Tyto banky musely ve snaze udržet si vklady platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, a tím se snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Vzhledem k tomu, že řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům financování, staly se zcela závislé na financování z Eurosystému (22), přičemž rostoucí podíl tohoto financování měl formu pomoci NPL poskytované Řeckou bankou. Částky, které tyto banky získaly, byly v druhé polovině roku 2012 obzvláště vysoké.
(33)
Po volbách, které se konaly v červnu 2012, se stav vkladů začal opět zvyšovat. Od 31. prosince 2012 se celkové financování řeckých bank z Eurosystému snížilo.
(34)
Dne 3. prosince 2012 řecké banky zahájily program zpětného odkupu nových dluhopisů ŘSDL obdržených v rámci programu PSI, a to za ceny, které se pohybovaly v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (23). Do tohoto programu zpětného odkupu se zapojily řecké banky, čímž v jejich rozvahách vznikly další ztráty, protože účetní ztráta (tedy rozdíl mezi tržní a nominální hodnotou) zaúčtovaná v době, kdy probíhal program PSI, se stala konečnou a nezvratnou (24).
(35)
V prosinci 2012 obdržely čtyři největší řecké banky od fondu HFSF druhou rekapitalizaci.
(36)
Na podzim 2013 provedla Řecká banka nový zátěžový test, aby posoudila odolnost kapitálové pozice řeckých bank jak v rámci základního scénáře, tak scénáře nepříznivého.
(37)
V červenci 2013 Řecká banka pověřila poradenskou společnost, aby provedla diagnostickou studii úvěrových portfolií všech řeckých bank. Tato poradenská společnost provedla prognózy ztrát z úvěrů (dále také „PZÚ“) u všech domácích úvěrových portfolií, jakož i u úvěrů, které nesou řecké riziko v zahraničních pobočkách a dceřiných společnostech, a to za dobu tří a půl let a za celou dobu čerpání úvěrů. Analýza formulovala prognózy ztrát z úvěrů v rámci dvou makroekonomických scénářů, tedy základního a nepříznivého scénáře. Prognózu ztrát z úvěrů u zahraničních úvěrových portfolií odhadla Řecká banka na základě výstupu od poradenské společnosti.
(38)
Na základě posouzení prognóz ztrát z úvěrů, které provedla poradenská společnost, Řecká banka posoudila kapitálové potřeby, přičemž využila technickou podporu druhé poradenské společnosti.
(39)
Klíčovými složkami posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu z roku 2013 byly i) konsolidované prognózy ztrát z úvěrů (25) u úvěrových portfolií bank, a to jak pro řecké, tak zahraniční riziko, očištěné o stávající úvěrové rezervy, ii) odhadovaná provozní ziskovost bank v období od června 2013 do prosince 2016 na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly Řecké bance předloženy v prvním čtvrtletí roku 2013. Tabulka 4 shrnuje výpočet konsolidovaných kapitálových potřeb hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře pro zmíněný zátěžový test z roku 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: konsolidované kapitálové potřeby hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(červen 2013) (2)
PZÚ pro řecké riziko (3)
PZÚ pro zahraniční riziko (26) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Zátěžový test - poměr kmenového kapitálu Tier 1 (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká banka, Zátěžový text řeckého bankovnictví z roku 2013, březen 2014, s. 42.
(40)
Dne 6. března 2013 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu z roku 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu, které jim umožní pokrýt jejich kapitálové potřeby v rámci základního scénáře.
2.1.2 Hospodářské činnosti banky
(41)
Banka poskytuje univerzální bankovní služby v Řecku a ve východní a jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko a Ukrajina). Nabízí kompletní škálu bankovních a finanční produktů a služeb domácnostem a podnikům. Je aktivní v maloobchodním, podnikovém a soukromém bankovnictví, správě aktiv, pojištění, v pokladních operacích, na kapitálových trzích a poskytuje také další služby. Banka je zapsána v obchodním rejstříku v Řecku a její akcie jsou vedeny na burze v Aténách. Dne 31. prosince 2012 bylo v bance zaměstnáno celkem 17 427 lidí, přibližně polovina z nich v jižní a jihovýchodní Evropě, druhá polovina v Řecku (29).
(42)
Banka se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL a státních úvěrů s nominální hodnotou 7 336 milionů EUR. Její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 5 781 milionů EUR před zdaněním a byla v plném rozsahu zapsána do účetnictví za rok 2011 (30). Během programu zpětného odkupu, který proběhl v prosinci 2012, banka prodala nové dluhopisy ŘSDL, které získala v rámci programu PSI, s velkou slevou z nominální hodnoty. V důsledku tohoto prodeje jí vznikly ztráty u nových dluhopisů ŘSDL.
(43)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje Eurobanky, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v milionech EUR)
2010
2011
2012
2013
(zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank od data jejich získání)
Čistý příjem z úroků
2 103
2 965
1 461
1 294
Celkový provozní příjem
2 730
2 226
1 755
1 587
Celkové provozní výdaje
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Příjem před poskytnutím
1 450
1 103
703
516
Ztráty související s úvěrovým rizikem
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Ztráty související s programem PSI
-6 012
- 363
Jiné ztráty
- 737
- 373
- 522
Čistý zisk/ztráta
84
-5 496
-1 440
-1 157
Výběrové objemové údaje (v milionech EUR)
31. prosince 2010
31. prosince 2011
31. prosince 2012
31. prosince 2013 (zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům
53 412
48 094
43 171
45 610
Celkové vklady
41 173
32 459
30 752
41 535
Celková aktiva
87 188
76 822
67 653
77 586
Celkový vlastní kapitál (31)
6 094
875
- 685
4 523
Zdroje:
2013: Finanční výsledky za rok 2013 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 a 2011: Finanční výsledky za rok 2012 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Tisková zpráva EFG Eurobank, výsledky za celý rok 2011, s. 5 a 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Z tabulky 5 je zřejmé, že kromě obrovských ztrát, které banka zanesla do účetnictví v důsledku účasti v programu PSI (5 781 milionů EUR (32)), jí klesaly příjmy (mimo jiné kvůli vysokým nákladům spojeným se vklady), a naopak utrpěla vysoké a rostoucí ztráty ze znehodnocení úvěrových portfolií v Řecku i v zahraničí. Likvidní pozice banky byla silně zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům dosáhl k 31. prosinci 2011 148 %, zatímco 42 % její rozvahy bylo k tomuto datu financováno z Eurosystému.
(45)
V rámci zátěžového testu za rok 2013, jehož výsledky byly oznámeny dne 6. března 2014, Řecká banka odhadla kapitálové potřeby banky na 2 945 milionů EUR v rámci základního scénáře. Tato částka byla očištěna o zmírňující opatření, to znamená, že se již předpokládalo, že banka provede zmírňující opatření ve formě odprodeje, který měl podle předpokladů přispět ke snížení jejích kapitálových potřeb.
(46)
Aby pokryla identifikovanou kapitálovou potřebu ve výši 2 945 milionů EUR, banka navrhla, že posílí zmírňující opatření, která však celkově vygenerují pouze nepatrně vyšší částku, než při výpočtu kapitálových potřeb předpokládala Řecká banka. Tato zmírňující opatření zahrnují prodej dodatečných aktiv (prodej […] (33), prodej […] % v dceřiné pojišťovně a snížení účasti na činnostech v oblasti nemovitostí o 20 % do […]) (34).
(47)
Jelikož pomocí těchto posílených zmírňujících opatření bylo možné pokrýt pouze velmi malou část identifikovaných kapitálových potřeb, akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 12. dubna 2014 rozhodli, že přistoupí ke kapitálovému navýšení v hodnotě 2 864 milionů EUR. Toto navýšení má formu nabídky vlastního kapitálu bez předkupních práv (tzn. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv) mezinárodním investorům a rovněž formu veřejné nabídky v Řecku. Pokud by poptávka soukromých investorů k pokrytí celého navýšení kapitálu nestačila, fond HFSF pokryje rozdíl tím, že upíše zbývající nové akcie, a to s výhradou přeměny stávajících podřízených kapitálových nástrojů banky na akcie.
2.2 ZÍSKÁNÍ ŘECKÝCH BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ BANKOU
(48)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF dvě závazné dohody o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv podniků Nea Proton Bank a New TT Bank.
2.2.1 Získání banky Nea Proton
Řešení krizové situace Proton Bank a Nea Proton Bank
(49)
Dne 9. října 2011 Řecká banka podnikla kroky k vyřešení krizové situace banky Proton. Zrušila bance Proton licenci, a tím zahájila její likvidaci (35).
(50)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (36) byla založena banka Nea Proton, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byly na ni převedeny všechny vklady (maloobchodní, bankovní a státní), síť poboček a vybraná aktiva (portfolia úvěrů a cenných papírů) banky Proton. Akciové pohledávky, podřízený dluh a vysoce rizikové úvěry zůstaly u banky Proton. Fond HFSF poskytl bance Nea Proton počáteční základní kapitál ve výši 250 milionů EUR (37) a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky Nea Proton byla přibližně 3 miliardy EUR.
(51)
Na konci roku 2011 dosáhla rizikově vážená aktiva (38) banky Nea Proton částky 1,2 miliardy EUR.
Získání banky Nea Proton bankou
(52)
Řecký zákon o řešení problémů bank vyžaduje, aby fond HSFS odprodal své akcie v dočasné úvěrové instituci do dvou let od data, kdy bylo vydáno ministerské rozhodnutí, jímž se daná dočasná úvěrová instituce zřizuje (39). V souladu s tímto závazkem a podle Memoranda o hospodářské a finanční politice fond HFSF přistoupil k prodeji svých akcií v bance Nea Proton. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu potenciálních investorů (včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů), ale pouze dvě strany, banka a hedgeový fond ze Spojených států, předložily konečné nabídky. Pouze nabídka banky byla považována za nabídku, která vyhovuje průvodnímu dopisu (process letter) fondu HFSH, a tudíž za platnou.
(53)
K 31. květnu 2013 dosáhla rizikově vážná aktiva banky Nea Proton částky 811 milionů EUR a její regulační kapitál částky - 203 milionů EUR. K témuž dni banka Nea Proton potřebovala celkovou rekapitalizaci ve výši 276 milionů EUR, aby dosáhla 9 % poměru kmenového kapitálu Tier 1. Banka zaplatila v hotovosti 1 EUR výměnou za 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton. Banka požádala fond HFSF o rekapitalizaci banky Nea Proton částkou 395 milionů EUR, což jí - kromě 276 milionů EUR nutných k tomu, aby se poměr kapitálové přiměřenosti banky Nea Proton vrátil na úroveň 9 %, - umožnilo využít dalších 119 milionů EUR k vyrovnání dodatečných ztrát z úvěrů a očekávaných ztrát před zdaněním do roku 2016. Podle prodejních podmínek se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby banky Nea Proton před dokončením transakce tím, že jí poskytne 395 milionů EUR v hotovosti.
2.2.2 Získání podniku New TT Bank
Řešení krizové situace TT Bank a New TT Bank
(54)
Dne 18. ledna 2013 řecké orgány podnikly kroky k vyřešení krizové situace banky TT. Řecká banka zrušila bance TT licenci, a tím zahájila její likvidaci (40).
(55)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (41) byla založena banka New TT, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byla na ni převedena aktiva (ve formě hotovosti, státních pokladničních poukázek, úvěrů, které nejsou v selhání, maloobchodních vkladů, centrálního financování a ŘSDL (42)) v hodnotě 10,8 miliard EUR. V bance TT zůstala celková částka čistých aktiv ve výši 1,2 miliardy EUR: „ve formě“ akciových pohledávek, úvěrů v selhání, daňových pohledávek a závazků banky TT a různých druhů dávek a poplatků. Fond HFSF poskytl bance New TT základní kapitál ve výši 500 milionů EUR a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky New TT po kapitálovém vkladu byla přibližně 15,1 miliardy EUR.
Získání New TT Bank bankou
(56)
V rámci závazků plynoucích z Memoranda o hospodářské a finanční politice přistoupil fond HFSF k prodeji svých akcií v bance New TT. Tímto způsobem také splnil svůj závazek odprodat své akcie v této dočasné úvěrové instituci do dvou let od data jejího vzniku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na širokou škálu potenciálních investorů včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů. Pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky a upřednostněna byla nabídka banky.
(57)
Banka souhlasila, že za nákup banky New TT zaplatí celkem 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Podle dohody o upsání byla počáteční částka zaplacená bankou podrobena dalším úpravám na základě hodnocení čisté hodnoty aktiv (43).
(58)
Následně akcionáři banky na mimořádné valné hromadě dne 26. srpna 2016 schválili navýšení základního kapitálu banky o 425 625 000 EUR vydáním 1 418 750 000 nových kmenových akcií (44), přičemž každá z nich měla nominální hodnotu 0,3 EUR a nabídková cena byla 0,48 EUR. Navýšení kapitálu bylo fondem HFSF upsáno v plném rozsahu formou příspěvku v podobě věcného plnění. Příspěvek v podobě věcného plnění měl formu všech akcií banky New TT vlastněných fondem HFSF v celkové hodnotě 681 milionů EUR. Po této transakci vzrostla účast fondu HFSF v bance z 93,5 % na 95,2 %.
2.3 OPATŘENÍ PODPORY
(59)
Banka využila opatření na podporu kapitálu A, B1, B2, B3, B4 a C a opatření na podporu likvidity L1 a L2. Banky Proton a Nea Proton využily opatření: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 a NP3. Banky T, TT a New TT využily opatření T, TT, NTT1 a NTT2.
2.3.1 Opatření podpory poskytnutá bance v rámci režimu podpor pro řecké banky
(60)
Banka získala několik forem podpory v rámci režimu podpor pro řecké banky, v rámci rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů.
2.3.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(61)
Banka získala a nadále přijímá podporu v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů. Tato podpora se v tomto rozhodnutí bude dále označovat jako „opatření L1“. K 30. listopadu 2013 (45) dosáhly záruky poskytnuté bance částky přibližně 13,9 miliard EUR. K uvedenému datu neexistovaly žádné nesplacené úvěry ve formě státních dluhopisů poskytnuté bance. K 15. dubnu 2011 banka obdržela úvěry ve formě státní dluhopisů ve výši 1 737 milionů EUR a v rámci režimu podpor pro řecké banky jí byly poskytnuty státní záruky ve výši 13,6 miliard EUR.
(62)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány dne 16. března předložily Komisi, tyto orgány naznačily, že hodlají pokračovat v poskytování záruk a půjčování státních dluhopisů v rámci režimu během celého období restrukturalizace.
2.3.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (opatření A)
(63)
V květnu 2009 obdržela banka kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR (46) (opatření A) v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tento kapitálový vklad se rovnal přibližně 2 % rizikově vážených aktiv, jimiž banka tehdy disponovala.
(64)
Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií upsaných Řeckem s kuponem ve výši 10 % a pětiletou dobou splatnosti. V roce 2010 byla doba trvání preferenčních akcií prodloužena a jejich protiplnění se zvýšilo. Pokud by po tomto okamžiku preferenční akcie nebyly uhrazeny do pěti let od jejich vydání a na valné hromadě by akcionáři nepřijali ohledně uhrazení těchto akcií žádné rozhodnutí, řecký ministr financí zvýší kupon o 2 % ročně, a to na kumulativním základě (to znamená, že kupon dosáhne za šest let 12 %, za sedm let 14 % atd.).
2.3.2 Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(65)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje výjimečné opatření, které umožňuje solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, obdržet financování z Eurosystému, aniž by taková operace byla součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou taková finanční instituce za pomoc NPL platí, je o […] bazických bodů vyšší než úrok, který platí za běžné refinancování centrální bankou.
(66)
Za program NPL odpovídá Řecká banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika související s poskytováním nouzové pomoci v oblasti likvidity nese Řecká banka (47). Řecko poskytlo Řecké bance státní záruku, která se vztahuje na celkovou částku pomoci NPL, kterou Řecká banka poskytla. Přijetí čl. 50 odst. 7 zákona 3943/2011, kterým se změnil čl. 65 odst. 1 zákona 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout jménem státu Řecké bance záruky s cílem ochránit pohledávky Řecké banky vůči úvěrovým institucím. Banky, jimž byla poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity, musejí státu zaplatit poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů.
(67)
K 31. prosinci 2011 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 14,95 miliard EUR (48), k 31. prosinci 2012 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 12 miliard EUR.
2.3.3 Opatření podpory poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
(68)
Od roku 2012 poskytl fond HFSF bance několik opatření na podporu kapitálu. Tabulka 6 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 6
Opatření na podporu kapitálu poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
1. překlenovací rekapitalizace - květen 2012 (v milionech EUR)
2. překlenovací rekapitalizace - prosinec 2012 (v milionech EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v milionech EUR)
Jarní rekapitalizace 2013 - květen 2013 (v milionech EUR)
Rekapitalizační závazek - duben 2014 (v milionech EUR)
Opatření
B1
B2
B3
B4
C
Částka
(v milionech EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(69)
15. až 32. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank obsahují podrobný popis první překlenovací rekapitalizace, k níž došlo v květnu 2012 (opatření B1). Souvislosti a hlavní rysy uvedeného opatření jsou vymezeny v tomto oddíle.
(70)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení základního kapitálu banky částkou ve výši až 4,2 miliardy EUR.
(71)
V souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci v zákoně č. 3864/2010, jímž se zřizuje fond HFSF („zákon o fondu HFSF“), fond HFSF v rámci opatření B1 dne 28. května 2013 převedl na banku dluhopisy nástroje EFSF (Evropský nástroj finanční stability) v hodnotě 3,97 miliard EUR. Dluhopisy EFSF převedené na banku byly obligace EFSF s pohyblivou sazbou s dobami splatnosti o délce šest a deset let a byly vydány dne 19. dubna 2012. Komise již ve 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank uvedla, že „překlenovací kapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Obě částky stanovené v písemném závazku a v první překlenovací rekapitalizaci vypočítala Řecká banka tak, aby zaručila, že banka dosáhne k 31. prosinci 2011, tedy k datu zpětného zanesení překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 se vztahovalo pouze na omezenou část celkových kapitálových potřeb určených při zátěžovém testu v roce 2012. Banka měla získávat kapitál prostřednictvím budoucího navýšení kapitálu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování z ECB do doby, než dojde ke zmíněnému navýšení kapitálu.
(72)
Pro období mezi datem první překlenovací rekapitalizace a datem přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje dohoda o předběžném upsání mezi bankou a fondem HFSF stanovila, že banka musí zaplatit fondu HFSF roční poplatek ve výši 1 % z nominální hodnoty obligací EFSF a že veškeré platby kuponů a úroků z obligací EFSF za toto období se budou počítat jako dodatečný kapitálový příspěvek ze strany fondu HFSF (49).
2.3.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(73)
Na podzim roku 2012 zanesla banka do účetnictví další ztráty. Její kapitál tudíž opět klesl pod úroveň minimálních kapitálových požadavků, jejichž splnění je nutné, aby banka byla způsobilá pro refinancování z banky ECB.
(74)
Proto bylo nezbytné provést druhou překlenovací rekapitalizaci. Dne 21. prosince 2012 fond HFSF provedl druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR (opatření B2), která byla opět uhrazena převodem dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3 Písemný závazek z 21. prosince 2012 (opatření B3)
(75)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, celkovou částkou až 528 milionů EUR (opatření B3).
(76)
Celková částka dvou překlenovacích rekapitalizací (opatření B1 a B2) a dodatečná částka, k jejímuž poskytnutí se fond HFSF zavázal v prosinci 2012 (opatření B3), znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby určené při zátěžovém testu v roce 2012 (5 839 milionů EUR (50)).
2.3.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(77)
Dne 30. dubna 2013 akcionáři na valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu banky o částku 5 839 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“). Banka tudíž vydala 3 789 317 357 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,54 EUR za akcii.
(78)
Ve stejný den akcionáři na valné hromadě také rozhodli, že celou částku kapitálu poskytne fond HFSF a bude uhrazena ve věcných příspěvcích ve formě dluhopisů EFSF.
(79)
Fond HSFS proto v květnu 2013 poskytl bance celkový vklad ve výši 5 839 milionů EUR ve formě kmenových akcií (opatření B4). Tato částka se rovná součtu opatření B1, B2 a B3.
(80)
Prostřednictvím jarní rekapitalizace v roce 2013 byly první a druhá překlenovací rekapitalizace přeměněny na rekapitalizaci trvalou a byla splněn závazek poskytnout dodatečnou kapitálovou podporu (opatření B3).
(81)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií, o němž rozhodli akcionáři na valné hromadě dne 30. dubna 2012 (51), byla cena nových akcií stanovena na 1,54 EUR za akcii.
(82)
Bezprostředně po jarní rekapitalizaci v roce 2013 se fond HFSF stal hlavním akcionářem banky s podílem ve výši 98,56 %. Avšak poté, co banka dokončila další řízení závazků, tento podíl v červnu 2013 klesl na 93,55 % (viz oddíl 2.4.5). V srpnu 2013 banka vydala fondu HFSF nové akcie za účelem nákupu banky New TT, a podíl HFSF tak vzrostl na 95,23 % (52).
2.3.3.5 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(83)
Dne 6. března 2014 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu, který byl proveden v druhém pololetí roku 2013. Řecká banka uvedla, že v rámci základního scénáře by kapitálové potřeby banky na období let 2014-2016 dosáhly částky 2 945 milionů EUR.
(84)
Dne 31. března 2014 zaslal fond HFSF bance dopis, v němž uvedl, že hodlá a je schopen pojistit jakékoli navýšení základního kapitálu, které se provede na základě zákona č. 3864/2010 o HFSF ve znění z 30. března 2014 a které je nutné k tomu, aby byly uspokojeny kapitálové potřeby určené během zátěžového testu. Zákon o fondu HFSF stanoví, že pokud je poptávka soukromých investorů za cenu určenou na valné hromadě HFSF na základě dvou nezávislých scénářů na konci upisovacího období nedostatečná, fond HFSF upíše veškeré zbývající akcie s výhradou předchozí přeměny stávajícího podřízeného kapitálového nástroje banky na akcie, jak je uvedeno v článku 6a.
(85)
Dne 12. dubna 2014 akcionáři na mimořádné valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu o 2 864 milionů EUR podle zákona o fondu HFSF a uvedli, že nabídková cena nemůže být nižší než nominální cena 0,30 EUR za akcii a minimální cena, kterou stanoví fond HFSF (53).
(86)
V souladu se zákonem o fondu HFSF fond HFSF jmenoval dva nezávislé poradce, aby určili hodnotu banky. Dne 10. dubna 2014 tito dva poradci dokončili svoji práci a každý z nich vymezil rozpětí hodnoty banky. Tato dvě rozpětí se do značné míry překrývají. Na základě těchto hodnocení valná hromada fondu HFSF dne 14. dubna 2014 stanovila cenu, která odpovídá minimální ceně, za kterou lze nabízet nové akcie banky investorům, a ceně, která zajistí nabízené akcie, bude-li to nutné (54). Dne 15. dubna 2014 schválila valná hromada nabídku předloženou konsorciem investorů, podle níž mají být upsány nové akcie v hodnotě 1,3 miliardy EUR za cenu 0,30 EUR za akcii („hlavní investor“ (55) (56)).
(87)
Dne 24. dubna 2014 Eurobanka oznámila začátek tvorby portfolia (book building) za cenu v rozmezí od 0,30 do 0,33 EUR (57). Bude-li poptávka po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu vyšší než 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor bude muset svoji cenu zvýšit nebo zrušit své objednávky, a v takovém případě obdrží vyrovnávací poplatek. Bude-li poptávka soukromých investorů (včetně investora hlavního) po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor obdrží přednostní příděl. Pokud bude poptávka za cenu 0,30 EUR nedostatečná (včetně poptávky ze strany hlavního investora), přemění se podřízený dluh na nové akcie. Jak stanoví zákon o fondu HFSF, všechny akcie neupsané po přeměně podřízeného dluhu upíše fond HFSF za stejnou cenu, tedy za 0,30 EUR za akcii.
2.3.4 Opatření podpory pro získané podniky
2.3.4.1 Opatření podpory ve prospěch podniků Proton Bank a Nea Proton Bank
(88)
Od roku 2008 využily banky Proton a Nea Proton několik opatření podpory. Tabulka 7 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 7
Přehled opatření na podporu kapitálu poskytnutých bankám Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Subjekt, který podporu poskytl
Datum vyplacení
Částka (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
80
Pr2
Půjčování řeckých státních cenných papírů v rámci řeckého opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů
stát
duben 2009
78
Pr3
Státní záruka pro vydané dluhopisy v rámci řeckého záručního opatření
stát
červenec 2010
149,4
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Mezera ve financování z PB na NPB
Financování mezery ve financování z PB na NPB (část 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z PB na NPB (část 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Celková částka NP1
1 121,6
NP2
Injekce základního kapitálu do NPB v letech 2011 a 2012
Počáteční základní kapitál
HFSF
9.10.2011
220
Počáteční základní kapitál
HFSF
3.2.2012
30
Celkový počáteční kapitál
250
Dodatečný základní kapitál
HFSF
1.8.2012
230
Dodatečný základní kapitál
HFSF
31.12.2012
35
Celkový dodatečný kapitál
265
Celková částka NP2
515
NP3
Rekapitalizace před prodejem Eurobance
Základní kapitál
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Opatření podpory ve prospěch banky Proton
i) Státní rekapitalizace banky Proton (opatření Pr1)
(89)
V květnu 2009 Řecko vložilo do banky Proton 80 milionů EUR, což se rovnalo přibližně 4,6 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Tato kapitálová injekce se provedla v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií.
ii) Státní podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky Proton (opatření Pr2 a Pr3)
(90)
Banka Proton rovněž využila opatření podpory v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěru ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí řeckého režimu podpor pro banky. V dubnu 2009 banka Proton obdržela řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2) a v červenci 2010 obdržela státní záruku za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3). V den řešení krizové situace byly na banku Nea Proton převedeny dluhopisy se státní zárukou, ale 5. ledna 2012 byly zrušeny. Splatnost cenných papírů řecké vlády uplynula v prosinci 2011 a tyto cenné papíry nebyly obnoveny.
2.3.4.1.2 Opatření podpory ve prospěch banky Nea Proton
i) Pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton ve výši 1 121,6 milionů EUR (opatření NP1)
(91)
V souvislosti s řešením krizové situace banky Proton řecké orgány zjistily, že v bance Nea Proton existuje mezera ve financování. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. října 2011 byla z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) v prosinci 2011 vyplacena bance Nea Proton částka 862 milionů EUR. Poté, co Řecká banka 19. ledna 2012 dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 1 121,6 milionů EUR, fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (58) vyplatil (59) dne 14. května 2012 zbývající částku ve výši 259,6 milionů EUR. Díky programu fondů HDIGF a HFSF pro řešení problémů bank tak byla zmíněná mezera ve financování odstraněna.
ii) Kapitálové vklady fondu HSFS do banky Nea Proton v letech 2011 a 2012 (opatření NP2)
(92)
Fond HFSF poskytl bance Nea Proton státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 250 milionů EUR, která byla vyplacena ve dvou tranších dne 9. října 2011 a 3. února 2012.
(93)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012 a představoval nejnovější verzi plánu, jenž byl Komisi sdělen v době rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál ve výši 300 milionů EUR. Dodatečný kapitál byl požadován zčásti proto, že banka Nea Proton utrpěla ztráty v důsledku účasti v programu PSI (ztráty ze znehodnocení dosáhly za rok 2011 částky 146,5 milionů EUR ve vztahu k dluhopisům ŘSDL a ztráty z dodatečného zhoršení ve výši 22 milionů EUR byly zaneseny do výsledků za první čtvrtletí roku 2012). Banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál také proto, že se od roku 2011 do roku 2016 zvýšily provizní poplatky a tyto poplatky byly vyšší, než jak se předpokládalo v době, kdy byla banka Nea Proton založena.
(94)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012, měly mít tyto předpokládané kapitálové potřeby formu očekávané kapitálové injekce ve výši 285 milionů EUR v roce 2012 a očekávané kapitálové injekce ve výši 15 milionů EUR v roce 2014. Ve skutečnosti nakonec fond HFSF poskytl bance Nea Proton dne 1. srpna 2012 injekci ve výši 230 milionů EUR a 31. prosince 2012 injekci ve výši 35 milionů EUR.
iii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky Nea Proton před prodejem banky Eurobance (opatření NP3)
(95)
Podle prodejní smlouvy z 15. července 2013 se fond HFSF již dříve zavázal, že bance Nea Proton poskytne vklad ve výši 395 milionů EUR (60). Fond HFSF zaplatit částku 395 milionů EUR dne 28. srpna 2013.
2.3.4.2 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
(96)
Bankám T Bank, TT Bank a New TT Bank byla od roku 2008 poskytnuta řada opatření podpory. Tabulka 8 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 8
Přehled opatření podpory pro banky T a TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Subjekt, který podporu poskytl
Datum
Částka státní podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T převedené na banku TT (61)
T
Financování mezery ve financování z banky T na TT (část 1)
HDIGF
prosinec 2011
450
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky T na TT (část 2)
HFSF
14.2.2013
227
Celková částka T
677
banka TT
TT
kapitálová injekce
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
224,96
banka New TT (překlenovací banka)
NTT1
Mezera ve financování z TT na NTT
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT (část 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky TT na New TT (část 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Celková částka NTT1
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitálová injekce
Počáteční základní kapitál banky New TT
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Opatření podpory ve prospěch banky T
Zásah z programu HDIGF pro řešení problémů bank ve prospěch banky T Bank ve výši 677 milionů EUR (opatření T)
(97)
Z programu fondů HDIGF a HFSH pro řešení problémů bank byla financována mezera ve financování, která vznikla převodem činností z banky T na banku TT a představovala rozdíl mezi reálnou hodnotou aktiv převedených z banky T na TT a reálnou hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 17. prosince 2011 byla z programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF vyplacena částka 450 milionů EUR (62), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Po dokončení výpočtu mezery ve financování, která byla stanovena přibližně na 677 milionů EUR, HFSF bance New TT v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (63) dne 14. února 2013 vyplatil (64) zůstatek ve výši 227 milionů (65) EUR.
2.3.4.2.2 Opatření podpory ve prospěch banky TT
Státní rekapitalizace banky TT (opatření TT)
(98)
V květnu 2009 obdržela banka TT od Řecka kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, který se rovnal přibližně 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Banka TT obdržela kapitálovou injekci v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tato kapitálová injekce měla formu preferenčních akcií.
2.3.4.2.3 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
i) Pokrytí mezery ve financování banky New TT ve výši 3 732,6 milionů EUR (opatření NTT1)
(99)
Fond HFSF financoval mezeru ve financování banky New TT, která představovala rozdíl mezi hodnotou aktiv převedených z banky TT na banku New TT a nominální hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 18. ledna 2013 fond HFSF dne 29. ledna 2013 vyplatil částku 2 730,8 milionů EUR (66), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Poté, co Řecká banka dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 3 732,6 milionů EUR (67), fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 21. května 2013 vyplatil dne 14. června 2013 bance New TT zbývající částku ve výši 1 001,7 milionů EUR.
ii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky New TT (opatření NTT2)
(100)
Fond HFSF byl jediným akcionářem banky New TT a poskytl jí státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 500 milionů EUR.
2.4 PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NOVÝ OBCHODNÍ MODEL
(101)
Dne 16. dubna 2014 Řecko předložilo plán restrukturalizace banky, který vysvětluje, jak banka jakožto kombinovaný subjekt, který je výsledkem získání bank Nea Proton a New TT, hodlá obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1 Domácí operace
(102)
Prostřednictvím plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco její mezinárodní operace představovaly v roce 2010 přibližně 26 % úvěrů (68), tento podíl na konci roku 2012 klesl na 20 % a do konce roku 2018 se dále sníží na […] % (69).
(103)
Hlavní prioritou banky je dosáhnout toho, aby její řecké bankovní operace byly do konce období restrukturalizace (31. prosince 2018) opět ziskové a životaschopné. Za tím účelem plán restrukturalizace obsahuje řadu opatření, která mají zvýšit provozní účinnost a čisté úrokové rozpětí banky, jakož i opatření, která posilují její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(104)
Pokud jde o provozní účinnost, banka již dlouho před získáním bank New TT a Nea Proton zahájila rozsáhlý program racionalizace. Od roku 2010 banka snížila svoji fyzickou přítomnost v Řecku. Vzato individuálně (bez získání bank New TT a Nea Proton), snížila počet svých poboček z 564 v červnu 2008 na […] v roce 2014 a rovněž snížila počet řeckých zaměstnanců (z 10 142 v roce 2008 na 9 037 v roce 2012) (70).
(105)
Do konce období restrukturalizace banka plánuje další snížení jak počtu poboček, a to z 645 poboček k 31. prosinci 2012 na […] k 31. prosinci 2018, a počet zaměstnanců z 12 430 k […] na formálním základě, tedy s ohledem na banky Nea Proton a New TT (71).
(106)
Zvýšená efektivita z hlediska poboček a zaměstnanců pomůže snížit celkové náklady na kombinované řecké bankovní činnosti o […] % ročně z 913 milionů EUR v roce 2013 (72) na […] milionů EUR v roce 2018 (73). V důsledku toho klesne očekávaný poměr nákladů a výnosů spojených s řeckými bankovními činnostmi banky do konce období restrukturalizace pod […] %, a to z 60 % v roce 2012.
(107)
Plán restrukturalizace také popisuje, jak banka zlepší své náklady financování, což je klíčem k obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že bude moci v rámci stabilnějšího prostředí, a zejména díky předpokládané stabilizaci a oživení ekonomiky, která by podle očekávání měla od roku 2014 opět růst, platit nižší úrokové sazby ze svých vkladů. Rozpětí u vkladů (průměr sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na viděnou a u spořících vkladů) podle očekávání v Řecku vzrostou z 223 bazických bodů v roce 2012 na […] bazických bodů v roce 2018 (74). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo především platbami mnohem nižších sazeb u termínovaných vkladů. Obdobně klesne závislost banky na mimořádné pomoci v oblasti likvidity a širším financování z Eurosystému, a to ze 42,9 % jejích celkových aktiv na úrovni skupiny v roce 2012 na […] % v roce 2018 (75).
(108)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka také posílí svoji rozvahu. Její čistý poměr úvěrů k vkladům v Řecku klesne v roce 2018 na […] % (ze 160 % v roce 2012 a 115 % v roce 2013) (76), a její kapitálová přiměřenost se zlepší, přičemž poměr kmenového kapitálu Tier 1 dosáhne v roce 2018 (77) […] % na úrovni skupiny (místo záporné hodnoty vlastního kapitálu před první překlenovací rekapitalizací).
(109)
Další strategickou prioritou banky je řízení úvěrů v selhání. Kromě posílených úvěrových procesů jak v souvislosti se vznikem úvěrů, tak s restrukturalizací úvěrů v selhání, se plán restrukturalizace soustředí na ošetření znehodnocených expozic a tvoru nové nápravné jednotky. Tato jednotka se zaměří na restrukturalizaci znehodnocených expozic. Bude využívat odborných zkušeností 30 až 50 vedoucích pracovníků odpovědných za nápravu vztahů (78). Podíl úvěrů v selhání dosáhne v roce 2015 […] % na úrovni skupiny ([…] % v roce 2015 pro řecký domácí trh (79)) a poté začne klesat a na konci období restrukturalizace dosáhne podle očekávání […] % (80) (30 % v Řecku před odpisy dluhů). Znehodnocené úvěry Řecké banky klesnou díky oživení řecké ekonomiky z 1 652 milionů EUR v roce 2013 na […] milionů EUR v roce 2018 (81).
(110)
Zvýšení provozní účinnosti, snížení čistého úrokového rozpětí a snížení nákladů na riziko bance umožní, aby v Řecku od roku 2015 byla opět zisková. Banka předpokládá, že na konsolidované úrovni dosáhnou její ztráty […] milionů EUR v roce 2014 a […] milionů EUR v roce 2015, zatímco její zisky dosáhnou v roce 2016 […] milionů EUR, v roce 2017 […] milionů EUR a v roce 2018 […] milionů EUR (82). Její konsolidovaná návratnost vlastního kapitálu dosáhne v roce 2018 […] % (83). Tato úroveň ziskovosti bude zajištěna především řeckým trhem (s návratností kapitálu na konci období restrukturalizace ve výši […] %), zatímco […] a […] budou vykazovat nižší úrovně ziskovosti ([…] % a […] %, v uvedeném pořadí).
2.4.2 Mezinárodní bankovní činnosti
(111)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svoji mezinárodní síť. Prodala dceřiné společnosti v Turecku (Eurobank Tefken) a Polsku (EFG Poland). Komerční mezera, tedy rozdíl mezi nesplacenou částkou vkladů a nesplacenou částkou úvěrů u dané dceřiné společnosti, ve zbývající mezinárodní síti klesla z 1,7 miliardy EUR v roce 2010 na 0,8 miliardy EUR, provozní náklady se v letech 2010 až 2012 snížily o 9 % (84).
(112)
Banka bude svoji mezinárodní síť nadále restrukturalizovat a zmenšovat. Zejména se zavázala, že do 30. června 2017 sníží velikost svého portfolia mezinárodních aktiv na 8,77 miliard EUR. Rovněž se zavázala, že toto portfolio dále zmenší na 3,5 miliardy EUR, pokud bude nutné, aby fond HFSF vložil více než jednu miliardu eur do nadcházejícího navýšení základního kapitálu.
(113)
Jednou z možností jak tento cíl splnit, které banka v plánu restrukturalizace zkoumá, je prodej jejích činností v […] (85).
(114)
Tyto odprodeje představují […] % zahraničních aktiv banky k 31. prosinci 2012. Zahraniční aktiva by tudíž k 31. prosinci 2018 dosáhla […] milionů EUR a mezinárodní síť by se soustředila na […] a […].
(115)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje, že je nutné snížit závislost zahraničních dceřiných společností na jejich řecké mateřské společnosti, pokud jde o jejich potřeby financování, a nadále chránit kapitálovou pozici banky.
(116)
Za tímto účelem hodlá banka provést program výrazného snížení nákladů v mezinárodní síti, […]. Například v […] bude uzavřeno […] poboček, přičemž počet zaměstnanců se od 31. prosince 2012 sníží o […], a to až do doby, kdy bude dceřiná pobočka v […] (86) prodána.
(117)
Banka sníží své celkové financování zahraničních dceřiných společností z 2 miliard EUR v roce 2012 na […] v roce 2018 (87), návratnost kapitálu dosáhne v roce […] […] % a v roce […] […] %.
2.4.3 Nebankovní činnosti: prodej pojišťovacích činností a činností v oblasti realit
(118)
Banka snížila svůj podíl v dceřiné realitní společnosti Eurobank Properties pod 35 %, a to navýšením základního kapitálu s příznivým dopadem na poměr kmenového kapitálu Tier 1 banky (88). Banka tuto dceřinou společnost v plném rozsahu odprodá do 31. prosince 2018.
(119)
Banka také plánuje, že do […] prodá své dceřiné pojišťovny.
2.4.4 Získávání kapitálu ze soukromých zdrojů a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(120)
Bance se podařilo získat kapitál na trhu, a tím snížit potřebnou státní podporu.
(121)
Akcionáři byli jarní rekapitalizací v roce 2013 silně oslabeni, jelikož fond HFSF obdržel 98,56 % akcií banky a původním akcionářům zůstal pouze podíl ve výši 1,44 %. Fond HFSF tak v červnu 2013 převzal nad bankou plnou kontrolu. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(122)
V únoru 2012 banka nabídla, že od soukromých investorů koupí zpět hybridní nástroje za cenu v rozmezí od 40 % do 50 % jejich nominální hodnoty. Tato cena zpětného odkupu byla určena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřevyšující deset procentních bodů, která byla přidána s cílem motivovat investory k účasti na zpětném odkupu. Byla přijata nabídka na téměř 50 % celkové nominální hodnoty nástrojů, a banka tak měla po zohlednění nákladů na transakci zisk 248 milionů EUR (89).
(123)
V květnu 2013 banka oznámila další řízení závazků. Banka nabídla držitelům dluhu příležitost přeměnit jejich cenné papíry nižší úrovně Tier 1 a Tier 2 s nesplacenou částkou 662 milionů EUR na kmenové akcie za jejich nominální hodnotu. Cena přeměny byla stanovena tak, aby se rovnala upisovací ceně, kterou zaplatil fond HFSF při jarní rekapitalizaci v roce 2013 (90). Míra přijetí byla 48 %. Jelikož držitelé dluhopisů nižší úrovně Tier 1 a nižší úrovně Tier 2 převedli své cenné papíry na nižší podřízené nástroje bez hotovostní platby, získaný kapitál dosáhl částky 317 milionů EUR.
(124)
V důsledku dvou zpětných odkupů klesl souhrn podřízeného a hybridního dluhu z 1 045 milionů EUR k 31. prosinci 2011 na 283 milionů EUR k 31. prosinci 2013 (91).
2.5 ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(125)
Řecko se zavázalo, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen 16. dubna 2014, a poskytlo další závazky ohledně provádění plánu restrukturalizace („závazky“). Závazky, jejichž výčet je uveden v příloze, jsou shrnuty v tomto oddíle.
(126)
Zaprvé, Řecko se zavázalo, že banka provede restrukturalizaci svých komerčních činností v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců, jakož i maximální částku celkových nákladů, jichž je třeba dosáhnout do 31. prosince 2017 (92).
(127)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka do 31. prosince 2017 sníží náklady na vklady přijaté v Řecku a dodrží maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (93).
(128)
Pokud jde o zahraniční dceřiné společnosti banky, Řecko se zavázalo, že banka nebude poskytovat dodatečnou kapitálovou podporu, pokud nebudou splněny předem stanovené podmínky. Řecko se také zavázalo, že banka do 30. června 2018 výrazně omezí finanční páky u svých mezinárodních aktiv (94).
(129)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá své pojišťovací činnosti, svoji realitní dceřinou společnost a řadu cenných papírů a že sníží velikost svého soukromého kapitálového portfolia. Kromě toho banka až na omezené výjimky nebude kupovat cenné papíry neinvestičního stupně (95).
(130)
Řecko poskytlo řadu závazků týkajících se řízení banky. Zavázalo se, že omezí odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky, že banku přiměje, aby dodržovala řecké právní předpisy o správě a řízení společností a zavedla účinnou a odpovídající organizační strukturu (96).
(131)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka posílí svoji úvěrovou politiku, aby v jakékoli fázi úvěrového procesu zabránila diskriminaci a zaručila, že rozhodnutí o poskytnutí a restrukturalizaci úvěrů směřují k maximalizaci ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka zlepší sledování úvěrového rizika, jakož i restrukturalizaci úvěrů (97).
(132)
Řada závazků se týká operací banky s vypůjčovateli ve spojení. Tyto závazky mají zaručit, že se banka při poskytování a restrukturalizaci půjček zaměstnancům, vedoucím pracovníkům a akcionářům, jakož i veřejným subjektům, politickým stranám a mediálním společnostem neodchýlí od obezřetných bankovních postupů (98).
(133)
Na závěr se Řecko zavázalo, že na banku uvalí další omezení, např. zákaz kuponů a dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy (99).
(134)
Tyto závazky budou do 31. prosince 2018 sledovány kontrolním správcem.
(135)
Jelikož fond HFSH zajišťuje stávající kapitálové navýšení banky, Řecko v rámci stávajícího kapitálového navýšení banky poskytlo samostatný závazek, že provede opatření stanovená v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění ze dne 30. března 2014, podle nějž se má zbývající částka nedostatku kapitálu úvěrové instituce předtím, než fond HFSF provede kapitálovou injekci, podle potřeby přidělit držitelům kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků této instituce.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍCH VYŠETŘOVACÍCH ŘÍZENÍ
3.1 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V SOUVISLOSTI S PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACÍ
(136)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (100), pokud jde o vhodnost, nezbytnost a přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky (opatření B1).
(137)
Pokud jde o vhodnost opatření, vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta poté, co byla provedena předběžná rekapitalizace a poskytnuta podpora v oblasti likvidity, a s ohledem na dlouhé období záchrany Komise pochybuje o tom, zda banka provedla všechny možné kroky, aby zabránila tomu, že v budoucnosti bude potřebovat podporu (101). Kromě toho Komisi nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, až bude první překlenovací rekapitalizace nahrazena rekapitalizací trvalou (102), neboť banka by se mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že by ráda zajistila, aby se kvalita řízení banky, a zejména její proces poskytování půjček v žádném případě nezhoršily.
(138)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise zpochybnila, zda byly provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka v budoucnosti bude potřebovat podporu. Jelikož navíc byla doba trvání překlenovací rekapitalizace nejistá, Komise nemohla s určitostí stanovit, zda je tato rekapitalizace dostačující a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení zátěže podle pravidel státní podpory. Navíc vzhledem k tomu, že v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na rekapitalizaci trvalou, Komise tyto podmínky nemohla posoudit.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda jsou ochranná opatření (zákaz reklamy, zákaz kuponů a dividend, zákaz kupní opce a zákaz zpětného odkupu popsané v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou) ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci dostačující. Kromě toho Komise v 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou uvedla, že narušení hospodářské soutěže mohla být způsobena neexistencí pravidel, což fondu HFSF znemožnilo koordinovat všechny čtyři největší řecké banky (jmenovitě skupinu Eurobank, banky Alpha, NBG a Piraeus), a neexistencí odpovídajících ochranných opatření, aby se těmto bankám zabránilo ve sdílení obchodně citlivých informací. Komise proto navrhla, aby byl jmenován kontrolní správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
3.2 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ SE SPOLEČNOSTÍ NEA PROTON BANK
(140)
Dne 26. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda zásah ve výši 1 122 milionů EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF (opatření NP1), kapitálový vklad ve výši 250 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF a kapitálové vklady dosahující souhrnné výše 300 milionů EUR (opatření NP2), které fond HFSF poskytl bance Nea Proton, splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci (103) a sdělení o restrukturalizaci (104) (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(141)
Pokud jde o vhodnost opatření, Komise prohlásila, že uvedená opatření jsou vhodná jako podpora na záchranu.
(142)
Pokud jde o nezbytnost opatření, Komise poznamenala, že zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF byl nutný jak z hlediska částky, tak formy, zatímco kapitálové vklady provedené fondem HFSF byly nezbytné pouze z hlediska formy. Pokud však jde o výši kapitálových vkladů provedených fondem HFSF, Komise v 59. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda bude banka Nea Proton schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda je samostatná restrukturalizace nejlevnější dostupnou možností. Kromě toho Komise v 60. a 61. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že neschopnost banky Nea Proton poskytnout dostatečné protiplnění za rekapitalizaci ze strany fondu HFSF vzbuzuje pochybnosti o tom, zda jde o v zásadě zdravou banku, a tudíž vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(143)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise měla za to, že jsou přiměřená jako podpora na záchranu.
(144)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, Komise v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda tato banka může samostatně dosáhnout životaschopnosti.
(145)
Komise pochybovala o tom, že je navržená restrukturalizace dostačující ve srovnání s hloubkou restrukturalizace, která je požadována kvůli nedostatečnému protiplnění.
3.3 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(146)
Dne 6. května 2013 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda financování ve výši 4,1 miliardy EUR na pokrytí mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky TT na banku New TT (opatření NTT1), kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF bance New TT (opatření NTT2), kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR pro banku TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření TT) a zásah ve výši 0,68 miliardy EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF ve prospěch aktiv banky T, která byla převedena na banku TT (opatření T), splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(147)
Komise měla za to, že obě opatření, tedy NTT2 a NTT1, jsou v podobě podpory na záchranu vhodná a nezbytná. Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2 z hlediska částky, Komise vyjádřila pochybnosti o dlouhodobé samostatné životaschopnosti banky New TT a měla za to, že samostatná restrukturalizace nemusí nutně být jedinou a nejlevnější dostupnou možností (105). Pokud jde o protiplnění u obou opatření, Komise uvedla, že pokrytí mezery ve financování představuje konečné náklady bez vyrovnání budoucích příjmů, což vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace (106).
(148)
Pokud jde o přiměřenost obou opatření, Komise se domnívala, že opatření NTT2 a NTT1 jsou vhodná jako podpora na záchranu v krátkodobém výhledu, ale v 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT vyžadovala, aby byla urychleně provedena opatření, která by omezila nepříznivé vedlejší účinky.
(149)
Pokud jde o slučitelnost opatření T, Komise již toto opatření dne 16. května 2012 v rozhodnutí o řešení krizové situace banky T („rozhodnutí o bance T“) (107) dočasně schválila jako podporu na záchranu, nemohla však s konečnou platností schválit podporu ve prospěch činností banky T, které byly převedeny na banku TT. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT (108) prodloužila schválení opatření jako podpory na záchranu do doby, než přijme konečné rozhodnutí o aktualizované verzi plánu restrukturalizace banky TT.
(150)
Pokud jde o slučitelnost uvedených opatření se sdělením o restrukturalizaci, Komise pochybovala o tom, zda je banka New TT schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Tento skeptický postoj pramenil z omezeného počtu navržených opatření, která hodlala banka New TT přijmout, aby v budoucnosti vytvořila zisky, z nejistoty ohledně programu pro dobrovolný odchod do důchodu, pokud jde o jeho načasování a míru přijetí mezi zaměstnanci, z neexistence dalších opatření ke snížení nákladů na zaměstnance, neexistence opatření pro racionalizaci sítě poboček po získání banky T a průvodní neschopnosti využít potenciální součinnosti (109).
(151)
V 90. a 91. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila obavy, zda bude možné provést ambiciózní snížení úrokových rozpětí u stávajících vkladů a navýšení úvěrových marží u nových úvěrů, aniž by banka New TT ztratila značný počet klientů a aniž by musela poskytovat rizikové úvěry. Kromě toho Komise pochybovala o tom, že banka New TT zdvojnásobí své portfolio podnikových úvěrů podle plánu a zda vzhledem k nedostatku odborných zkušeností bude schopna dosáhnout plánovaného tempa růstu čistého příjmu z úroků.
(152)
Proto Komise v 95. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou TT vyjádřila názor, že opětovné začlenění banky TT do větší životaschopné finanční společnosti zvýší naději banky New TT na životaschopnost, neboť jí umožní racionalizovat náklady, znovu stanovit ceny vkladů a nových úvěrů a nabízet širší škálu produktů.
(153)
Jelikož banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT, včetně činností banky T, Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, které se týkalo otázky, zda opatření T a TT nabízejí dlouhodobé řešení z hlediska životaschopnosti banky New TT, a vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky.
(154)
Pokud jde o sdílení zátěže, Komise měla za to, že samostatná restrukturalizace zvyšuje náklady na restrukturalizaci, a tudíž pochybovala o tom, že je státní podpora omezena na minimum. Kromě toho Komise poznamenala, že navzdory skutečnosti, že bylo dosaženo dostačujícího sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, což pravděpodobně představovalo dosažitelné maximum, neexistence protiplnění vyvolala potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže. Komise rovněž zaznamenala, že nižší protiplnění je odůvodněno skutečností, že velká část vzniklých ztát pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu (110).
(155)
Pokud jde o narušování hospodářské soutěže, Komise poznamenala, že obrovská částka podpory, kterou obdržela banka TT a převedené činnosti banky T, a nedostatečné protiplnění jsou podnětem k hloubkové restrukturalizaci a k omezení tržní přítomnosti banky New TT. Kromě toho, zatímco ztráty pocházely především z držení dluhopisů ŘSDL, Komise konstatovala, že banka TT držela v poměru ke své velikosti mnohem více řeckých státních dluhopisů než ostatní řecké banky, a měla za to, že je to projevem nepřiměřeného riskování (111). Na závěr Komise poznamenala, že ačkoli banka New TT zůstává na trhu téměř stejnou měrou jako předtím banka TT, narušování hospodářské soutěže je vzhledem k poměrně malé velikosti a neexistenci zahraničních činností banky New TT omezené. Komise však vyjádřila pochybnosti o tom, zda byla přijata dostatečná opatření k omezení neoprávněného narušování hospodářské soutěže, a zastávala názor, že možná bude nutné zavést zákaz cenového vedení a další opatření týkající se změn v jednání (112).
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
PŘIPOMÍNKY JEDNÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 Komise od jedné řecké banky obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank. Tato řecká banka vyjádřila názor, že rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF v zásadě představuje vítaný krok směrem ke zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému a vůči rekapitalizaci Eurobanky nevznesla žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato banka vyjádřila svoji naprostou podporu myšlence rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, vysvětlila, že očekává,, že rekapitalizace provedená fondem HFSF bude za obdobných podmínek otevřena všem bankám, které působí v Řecku, aby se minimalizovalo narušování hospodářské soutěže a zabránilo diskriminaci,
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍM VYŠETŘOVACÍM ŘÍZENÍM
5.1 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.1.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(159)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka poznamenala, že objem kapitálu ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, byl nižší než konečná částka nutná k tomu, aby tyto banky do června 2012 postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 10 % a poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 7 %, který byl stanoven v rámci tříletého nepříznivého zátěžového scénáře, a aby si tyto poměry udržely. Rovněž podotkla, že první překlenovací rekapitalizace je dočasná, neboť proces rekapitalizace bude dokončen navýšením základního kapitálu zmíněných čtyř bank.
(160)
Řecká banka také konstatovala, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovnictví. Podotkla, že pokud banka zůstává v soukromých rukou, její vedení pravděpodobně zůstane beze změn, zatímco pokud se vlastníkem banky stane stát (tedy fond HFSF), může fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude v každém případě posouzeno Řeckou bankou. Řecká banka poznamenala, že průběžně posuzuje rámec pro správu a řízení společnosti, přiměřenost řízení a rizikový profil banky, aby zaručila, že nedochází k nadměrnému riskování. Rovněž podotkla, že fond HFSF již jmenoval zástupce do správní rady rekapitalizovaných bank.
(161)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka konstatovala, že rekapitalizace banky byla omezená, aby se zaručilo splnění tehdejších použitelných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Rovněž uvedla, že dlouhé období před rekapitalizacemi bylo způsobeno prudkým zhoršením podmínek pro činnost bank v Řecku a dopadem programu PSI, složitostí celého projektu a potřebou maximalizovat zapojení soukromých investorů do navyšování základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka podotkla, že úplné provedení plánu restrukturalizace, který má být předložen Komisi, je zajištěno skutečností, že hlasovací práva fondu HFSF budou pozastavena mimo jiné v případě, že dojde k výraznému porušení plánu restrukturalizace. Řecká banka také konstatovala, že obtíže banky nebyly způsobeny ani tím, že vedení banky podcenilo rizika, ani agresivním obchodním jednáním.
5.1.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(163)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, fond HFSF k otázce potenciálního státního zásahu v případě, že stát prostřednictvím fondu HFSF poskytne vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, poznamenal, že banky, které financuje, nejsou považovány za veřejné subjekty nebo za subjekty pod státní kontrolou a že státem nebudou kontrolovány ani poté, co je fond HFSF trvale rekapitalizuje. Fond HFSF poznamenal, že jde o zcela nezávislý subjekt soukromého práva, který se rozhoduje samostatně. Nepodléhá státní kontrole podle čl. 16C odst. 2 zákona o fondu HFSF, podle nějž úvěrové instituce, jimž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, nejsou součástí širšího veřejného sektoru. Rovněž poukázal na správní strukturu fondu HFSF.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF poznamenal, že bude respektovat samostatnost banky a nebude zasahovat do jejího denního řízení, protože jeho úloha je omezena hranicemi stanovenými zákonem o fondu HFSF. Prohlásil, že nedojde ke státnímu zásahu ani koordinaci a že rozhodnutí banky o úvěrovém procesu (mimo jiné o zajištění, stanovení cen a platební schopnosti vypůjčovatelů) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF poukázal na to, že zákon o fondu HFSF a dohoda o předběžném upsání stanoví vhodná ochranná opatření, aby se stávajícím soukromým akcionářům zabránilo v nadměrném riskování. Poukázal na různé prvky, např. na to, že i) fond HFSF jmenuje zástupce jako nezávislé nevýkonné členy správní rady banky a že tito zástupci jsou přítomni ve výborech, ii) fond HFSF provádí v bance hloubkovou kontrolu a iii) že po konečné rekapitalizaci budou hlasovací práva fondu HFSF omezena pouze do doby, než banka splní podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, a zejména o úroveň protiplnění za podporu, fond HFSF konstatoval, že protiplnění bylo dohodnuto se zástupci Komise, banky ECB a MMF. Tato dohodnutá úroveň zohledňovala skutečnost, že první překlenovací rekapitalizace bude do 30. září 2012 přeměněna na rekapitalizaci trvalou, přičemž tato lhůta byla stanovena v březnu 2012 v Memorandu o hospodářské a finanční politice mezi Komisí, ECB a MMF a Řeckem.
(167)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, HFSF podotkl, že opatření, která přijal, například opatření popsaná v 165. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, představují vzhledem k velkým částkám obdržené podpory a dlouhému období záchrany dostatečná ochranná opatření. Kromě toho fond HFSF prohlásil, že jsou zavedena odpovídající opatření, aby se zaručilo, že si banky, v nichž má fond HFSF podíl, navzájem nevyměňují obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, mandáty přidělené těmto zástupcům, které konkrétně brání toku informací od jednoho zástupce k druhému, a jasné interní pokyny, aby tito úředníci nepředávali bankám obchodně citlivé informace. Kromě toho fond HFSF uvedl, že nevykonává svá práva ve vztahu k bankám způsobem, který by mohl zabránit účinné hospodářské soutěži nebo tuto soutěž omezovat, narušovat či výrazně oslabovat. Na závěr fond HFSF poukázal na to, že členové jeho správní rady a jeho zaměstnanci podléhají přísným pravidlům důvěrnosti a povinnostem při správě cizího majetku a jsou, pokud jde o jeho záležitosti, vázáni ustanoveními o profesním tajemství.
5.2 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEA PROTON
(168)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.2.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(169)
Řecká banka konstatovala, že banka Nea Proton by jako dočasná úvěrová instituce vlastněná fondem HFSF nemohla sama předložit dlouhodobější podnikatelský plán. Kromě toho Řecká banka podotkla, že bedlivě sleduje provádění obchodního plánu, který pro banku Nea Proton připravil fond HFSF a který byl předložen Komisi, aby se zaručilo, že bude možné banku Nea Proton prodat ve lhůtě stanovené zákonem.
(170)
Pokud jde o tempo růstu ziskovosti, Řecká banka podotkla, že k největší části růstu podle očekávání dojde v roce 2013 (kdy měl čistý příjem z úroků podle očekávání vzrůst na 55,3 milionů EUR ve srovnání s 22,7 miliony EUR v roce 2012), a to především v důsledku snížení celkových úrokových nákladů, a tento růst bude výsledkem dvou faktorů: přesunu termínovaných vkladů, které dříve byly velmi výnosné za lepších podmínek, a snížení celkové nesplacené částky vkladů v první polovině roku 2012 o 30 %. Kromě toho Řecká banka zdůraznila, že od roku 2013 již údaje o čistém příjmu z úroků nebudou tolik kolísat a nebudou důvodem k pochybnostem o tom, že je banka Nea Proton schopna splnit cíl.
5.2.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(171)
Pokud jde o nezbytnost opatření ve prospěch banky Nea Proton, fond HFSF konstatoval, že příslušným orgánem, který rozhoduje o opatřeních týkajících se řešení problémů bank, je Řecká banka a že fond HFSF provedl vklad minimálního kapitálu, který byl nutný pro regulační účely.
(172)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, fond HFSF poukázal na řešení krizové situace, v jehož rámci musel HFSF prodat banku Nea Proton do dvou let, a souhlasil s Komisí, že banka Nea Proton by mohla být součástí většího a životaschopného subjektu. Ačkoli plán restrukturalizace banky Nea Proton byl založen na „samostatném“ modelu, fond HFSF vysvětlil, že cílem bylo usnadnit prodej této banky zvýšením její atraktivity pro investory a zlepšením jejích finančních výsledků. Fond HFSF vyjádřil názor, že kapitálové vklady nejen umožnily bance Nea Proton dodržet minimální poměr kapitálové přiměřenosti, ale také zlepšily její finanční pozici a atraktivitu pro budoucí fúzi s jinými menšími bankami. Fond HFSF rovněž poznamenal, že dodatečná kapitálové injekce byla nutná k pokrytí ztrát ze znehodnocení v souvislosti s programem PSI a rostoucími poplatky za poskytování úvěrů.
(173)
Fond HFSF konstatoval, že banka Nea Proton zlepšila své náklady financování a loajalitu vkladů. Závislost banky Nea Proton na Eurosystému se v roce 2012 zmenšila a banka zlepšila svoji likvidní pozici. Dodatečná kapitálová injekce jí pomohla snížit úrokové sazby u vkladů a zlepšit rozpětí úrokové sazby. Banka Nea Proton již znovu stanovila cenu některých úvěrových portfolií, přičemž použila stanovení cen na základě rizik s úrokovými sazbami, které výrazně převyšovaly náklady financování. Kromě toho by k plánovanému tempu růstu čistých příjmů z úroků došlo souběžně s konzervativním rozšířením v tržním segmentu zaměřeném na společnosti a zvýšením kvality portfolia.
(174)
Fond HFSF konstatoval, že v roce 2012 banka Nea Proton výrazně snížila své provozní náklady, že její jediné dvě dceřiné společnosti ukončily svoji činnost, že byla výrazně omezena její účast v pojišťovnách a že bude ukončeno její obchodování na vlastní účet.
(175)
Na závěr fond HFSF podotkl, že bude omezeno narušování hospodářské soutěže, a to vzhledem k malému podílu banky Nea Proton na celkových bankovních aktivech v Řecku a ke skutečnosti, že banka neuvažuje o agresivním přijímání vkladů.
5.3 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(176)
Dne 19. července 2013 předložilo ministerstvo financí připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
(177)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT1, ministerstvo financí doplnilo, že přesná hodnota aktiv a závazků, které byly převedeny na banku New TT, byla v souladu s čl. 63E odst. 6 zákona č. 3601/2007 definována na základě zprávy externích auditorů.
(178)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2, ministerstvo financí konstatovalo, že Druhý program hospodářské korekce pro Řecko (druhá revize-květen 2012) vyžadoval, aby banka New TT byla do 15. července 2013 prodána třetí straně.
(179)
Pokud jde o protiplnění za opatření NTT1 a NTT2, ministerstvo financí uvedlo, že fond HFSF, který do 31. prosince 2013 vyplňuje mezeru ve financování místo fondu HDIGF, získává v případě likvidace aktiv, která zůstala ve vlastnictví banky TT, přednostní nárok před jinými nezajištěnými věřiteli a že před nárok fondu HFSF lze zařadit pouze nároky zaměstnanců na obdržení 50 % jejich vyrovnání. Proto konstatovalo, že výsledek likvidace zmíněných aktiv využije především fond HFSF, čímž se sníží náklady státu.
(180)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky New TT, ministerstvo financí uvedlo, že tato banka musela být jako dočasná uvěrová instituce v souladu s článkem 63E zákona č. 3601/2007 prodána do dvou let od založení. Prodej banky New TT bude v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice z května 2013 dokončen do 15. července 2013, čímž se zaručí dlouhodobá životaschopnost jejích činností.
6. POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
6.1 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEA PROTON
6.1.1 Existence a částka podpory
(181)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle uvedeného ustanovení je státní podporou každá podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
6.1.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření Pr1, Pr2 a Pr3)
(182)
Kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, který řecký stát v květnu 2009 poskytl bance Proton (opatření Pr1), řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR získané bankou Proton v dubnu 2009 (opatření Pr2) a státní záruka, která byla bance Proton poskytnuta v červenci 2010 za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3), byly poskytnuty v rámci režimu podpor pro řecké banky (113). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu.
(183)
Podle závěru vyvozeného v 38. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton převezme banka Nea Proton ekonomické činnosti banky Proton. Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla pro banku Nea Proton přínosná, neboť přispěla ke stabilizaci a pokračování ekonomických činností, které na ni byly převedeny a které by jinak ustaly. Proto má Komise za to, že opatření byla přínosná pro ekonomické činnosti převedené na banku Nea Proton.
6.1.1.2 Existence podpory při pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton (opatření NP1)
(184)
V 31. až 37. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že opatření NP1, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 38. bodě odůvodnění téhož rozhodnutí Komise měla za to, že banka Nea Proton je ekonomickým příjemcem uvedeného opatření, neboť přejímá ekonomickou činnost banky Proton, která díky obdržené podpoře nadále existuje.
6.1.1.3 Existence podpory při vkladu počátečního základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF a vkladu dodatečného základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF v roce 2012 (opatření NP2)
(185)
V 41. až 43. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že kapitálový vklad fondu HFSF ve výši 250 milionů EUR a dodatečný kapitálový vklad plánovaný v době přijetí rozhodnutí, které dosáhly celkové částky 300 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, z možného dodatečného kapitálu ve výši 300 milionů EUR fond HFSF nakonec v roce 2012 přispěl dodatečnou částkou 265 milionů EUR, a celková podpora na rekapitalizaci tak v letech 2011 a 2012 dosáhla částky 515 milionů EUR (opatření NP2).
6.1.1.4 Existence podpory při kapitálovém vkladu, který poskytl fond HFSF bance Nea Proton před jejím prodejem bance (NP3)
(186)
Komise má za to, že kapitálový vklad, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton před jejím prodejem bance a která dosáhla částky 395 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(187)
Kapitálový vklad poskytl fond HFSF, tedy subjekt zřízený a financovaný Řeckem za účelem podpory bank, a vklad tudíž byl proveden za využití státních zdrojů. Kromě toho je opatření svoji povahou selektivní, jelikož kapitálový vklad je přínosný pouze pro banku Nea Proton.
(188)
Kromě toho zásah poskytuje bance Nea Proton jednoznačnou výhodu, neboť jí umožňuje, aby pokračovala ve svých bankovních činnostech. Bez kapitálové injekce by banka Nea Proton byla vyhlásila úpadek, neboť měla hluboce záporný kapitál. Za těchto okolností by bývalo nebylo možné banku Nea Proton prodat a začlenit ji do většího subjektu. Kromě toho tato rekapitalizace nesplňuje zásadu tržního investora. Naopak, rekapitalizace ve výši 395 milionů EUR umožnila prodat banku Nea Proton za cenu jednoho eura. Soukromý investor by se rozhodl rekapitalizaci neprovést a nechal by banku Nea Proton vyhlásit úpadek, čímž by ušetřil 395 milionů EUR.
(189)
Banka Nea Proton soutěží s jinými bankami včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo by mohly mít zájem o vstup na řecký trh. Proto kapitálová injekce ovlivňuje obchod mezi členskými státy a může narušit hospodářskou soutěž.
(190)
Komise tudíž dospěla k závěru, že kapitálový vklad do banky Nea Proton ve výši 395 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce opatření NP3
(191)
Jak již bylo vysvětleno v 188. bodě odůvodnění, Komise považuje banku Nea Proton za příjemce kapitálového vkladu ve výši 395 milionů EUR, neboť jí podpora umožnila pokračovat v ekonomických činnostech v rámci banky.
(192)
Pokud jde o to, zda prodej banky Nea Proton představuje státní podporu ve prospěch banky, je třeba, aby Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008 posoudila, zda jsou splněny určité požadavky. Musí posoudit: i) zda byl postup prodeje otevřený a nediskriminační; ii) zda se prodej uskutečnil za tržních podmínek; a iii) zda finanční instituce nebo vláda stanovily co nejvyšší prodejní cenu majetku a závazků.
(193)
Banka získala akcie v bance Nea Proton, jelikož v rámci nediskriminačního nabídkového řízení, které bylo otevřené jiným bankám a finančním institucím, předložila jedinou platnou nabídku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu bank, finančních institucí a sponzorů a pouze čtyři z nich dali najevo, že mají zájem získat banku Nea Proton, a pouze dva z těchto subjektů, banka a hedgeový fond (114), předložily konečné nabídky. Nabídka banky byla jedinou, která vyhovovala průvodnímu dopisu HFSF.
(194)
Vzhledem k tomu, že se finanční poradce obrátil na velký počet bank a předem stanovil požadavky a časový rámec, které musely nabídky splňovat, aby byly platné, má Komise za to, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Komise tudíž dospěla k závěru, že na základě nabídkového řízení může vyloučit přítomnost podpory ve prospěch kupujícího.
(195)
Banka zaplatila jedno euro a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje. Tato záporná cena (tedy s ohledem na rekapitalizaci banky Nea Proton těsně před prodejem) nebrání tomu, aby prodejní cena odrážela tržní hodnotu podniku (115), neboť čistý vlastní kapitál banky Nea Proton byl jednoznačně záporný a podle očekávání měla banka nadále zaznamenávat ztráty. Komise nemá důvod domnívat se, že učiněná nabídka a zaplacená cena neodrážely tržní cenu podniku. V důsledku toho Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a s vlastní rozhodovací praxí (116) dospěla k závěru, že daná prodejní cena byla tržní a že lze podporu ve prospěch banky vyloučit.
6.1.1.5 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(196)
Na základě 182. až 190. bodu odůvodnění má Komise za to, že opatření Pr1, Pr2 a Pr3, NP1, NP2 a NP3 splňují podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu. Pokud jde o opatření Pr1, Pr2 a Pr3, Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že opatření přispěla k pokračování činností banky Proton, které byly později převedeny na banku Nea Proton, lze mít za to, že jsou rovněž přínosná pro banku Nea Proton, která tyto činnosti převzala. Jak je již uvedeno v 184. bodě odůvodnění, příjemcem opatření NP1 je banka Nea Proton, která převzala činnosti od banky Proton. Kromě toho je banka Nea Proton také příjemcem opatření NP2 a NP3.
(197)
Komise proto dospěla k závěru, že činnosti banky Nea Proton obdržely státní podporu ve formě kapitálové podpory ve výši 2 111,6 milionů EUR (opatření Pr1, NP1, NP2 a NP3), která doplnila státní záruky ve výši 149,4 milionů EUR (opatření Pr3) a řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2), jak je shrnuto v tabulce 9.
Tabulka 9
Přehled celkové podpory obdržené bankami Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Rekapitalizace
80
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Financování mezery ve financování z PB na NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalizace
515
NP3
Rekapitalizace
395
Celková poskytnutá kapitálová podpora
2 111,6
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Činnosti banky Proton
Pr2
Úvěr ve formě dluhopisů
78
Pr3
Záruka
149,4
Celková poskytnutá podpora v oblasti likvidity
227,4
6.1.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(198)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(199)
Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mohou takovou poruchu napravit. To potvrdilo také sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Komise se i nadále domnívá, že požadavky na schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny vzhledem k tomu, že opět vzniklo napětí na finančních trzích. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (117) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (118).
(200)
Pokud je o řecké hospodářství, Komise v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky, jakož i ve schváleních opatření státní podpory, kterou Řecko poskytlo jednotlivým bankám (119), uznala, že v řeckém hospodářství existuje hrozba vážné poruchy a že státní podpora bank je k odstranění této poruchy vhodná. Proto by právním základem pro posouzení opatření podpory měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(201)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti:
a) vhodnost: podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství; toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné;
b) nezbytnost: výše a podoba opatření podpory musí být nezbytné k dosažení cíle; proto se musí jednat o minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle, a opatření musí mít podobu, která je pro nápravu poruchy nejvhodnější;
c) přiměřenost:: kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(202)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci (120) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u kapitálových injekcí ze strany státu.
(204)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (121) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 7.
6.1.3 Posouzení slučitelnosti opatření podpory podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o rekapitalizaci
6.1.3.1 Slučitelnost opatření Pr1, Pr2 a Pr3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(205)
Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla poskytnuta v rámci režimu podpor pro řecké banky. Opatření, která zmíněný režim obsahuje, již byla posouzena a bylo shledáno, že jsou slučitelná s vnitřním trhem, a to v rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008.
6.1.3.2 Slučitelnost opatření NP1 a NP2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(206)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton schválila opatření NP1 a NP2 jako podporu na záchranu. Jak je však uvedeno v 142. bodě odůvodnění, Komise vyjádřila obavy, zda je částka opatření NP2 nezbytná a zda bude banka Nea Proton sama schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a proto zpochybnila, zda je možnost samostatné obnovy nejlevnější dostupnou možností. Tyto obavy byly rozptýleny prodejem banky Nea Proton bance dne 15. července 2013. Jelikož banka Nea Proton byla bance prodána otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem, je částka, kterou banka zaplatila, považována za tržní cenu. V důsledku toho byla částka vlastního kapitálu, kterou stát do banky před prodejem vložil, nezbytná, aby byl prodej úspěšný. S ohledem na plán restrukturalizace, který banka předložila Komisi, se začleněním banky Nea Proton do činností banky vyřeší otázky dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton.
6.1.3.3 Slučitelnost opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.1.3.3.1 Vhodnost
(207)
Pokud jde o vhodnost opatření NP3, tedy kapitálové injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Nea Proton předtím, než byla prodána bance, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, protože pomohlo bance Nea Proton k tomu, aby pokračovala ve svých činnostech. Tyto činnosti by bez podpory fondu HFSF ustaly, protože banka Nea Proton měla v době prodeje bance záporný vlastní kapitál a nadále zaznamenávala ztráty. Žádná banka by banku Nea Proton nebyla koupila bez předchozí rekapitalizace. Opatření proto zaručuje, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.1.3.3.2 Nezbytnost
(208)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že kapitálový vklad musí představovat minimum nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(209)
Jak Řecká banka uvedla v dopise ze dne 19. července 2013, pokud by banka Nea Proton bývala vyhlásila úpadek, mohla tím vzniknout nákaza, která by bývala podnítila novou systémovou krizi a oslabila důvěru, která byla v poslední době v bankovním systému obnovena po dokončení procesu rekapitalizace. Komise se domnívá, že tyto prvky finanční stability podporují nezbytnost opatření NP3.
(210)
Pokud jde o rozsah zásahu, částka 395 milionů EUR byla určena prostřednictvím otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Banka dokončila hloubkovou kontrolu banky Nea Proton. Nabídka banky, která vyžadovala, aby banka Nea Proton byla dříve, než ji banka koupí, rekapitalizována, byla vypočtena tak, aby splňovala minimální kapitálový poměr ve výši 9 % a aby umožňovala vytvořit zásoby ve výši dodatečných 119 milionů EUR vzhledem k očekávaným dalším ztrátám z úvěrů a očekávaným ztrátám před zdaněním do roku 2016. Komise dospěla k závěru, že podpora ve výši 395 milionů EUR byla nezbytná.
(211)
Pokud jde o protiplnění za podporu, vzhledem k tomu, že prodejní cena je stanovena na jedno euro, fond HFSH nezíská zpět žádné finanční prostředky. Jeho příspěvek se podobá grantu. Jak je uvedeno v bodě 44 sdělení o rekapitalizaci, rekapitalizaci bez dostatečného protiplnění lze přijmout pouze v případě, že banky, jež se dostaly do problémů, nemohou žádné protiplnění zaplatit. Komise má za to, že to je případ banky Nea Proton. Neexistence protiplnění v souladu se sdělením o rekapitalizaci vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(212)
Závěr tedy je, že opatření jako podpora na záchranu je jak svojí částkou, tak podobou nezbytné k omezení narušování řeckého bankovního systému a hospodářství jako celku.
6.1.3.3.3 Přiměřenost
(213)
Komise podotýká, že po fúzi formou převzetí banky Nea Proton bankou byly na banku převedeny ekonomické činnosti banky Nea Proton. Skutečnost, že podpora tyto ekonomické činnosti zachránila, by teoreticky mohla narušovat hospodářskou soutěž. Komise však poukazuje na malou velikost banky Nea Proton a na proces prodeje, v němž měli soutěžící možnost předložit nabídku na koupi banky Nea Proton. Ekonomické činnosti banky Nea Proton budou navíc ihned po převodu v plném rozsahu začleněny do banky a přestanou existovat jako samostatná ekonomická činnost nebo konkurent. Komise proto dospěla k závěru, že podpora nijak neoprávněně nenarušuje hospodářskou soutěž.
6.1.3.3.4 Závěr ohledně souladu opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o restrukturalizaci
(214)
Komise tudíž dospěla k závěru, že opatření NP3 je vhodné, nezbytné a vzhledem k hloubkové restrukturalizaci, která je pro banku, jež nyní obsahuje ekonomické činnosti banky Nea Proton, naplánována, přiměřené z hlediska zamýšleného cíle.
6.1.4 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(215)
V 60., 61., 78. a 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které se týká opatření NP1 a NP2, Komise poznamenala, že banka Nea Proton pravděpodobně nebude schopna poskytnout protiplnění za obdrženou státní podporu, a zdůraznila, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace. V 211. bodě odůvodnění Komise v souvislosti s protiplněním za opatření NP3 poznamenala, že vzhledem k tomu, že prodejní cena banky Nea Proton je stanovena na jedno euro, fond HFSF nezíská zpět nic z 395 milionů EUR, které do banky vložil těsně před jejím prodejem (opatření NP3). Kromě toho Řecko zpětně nezíská nic z preferenčních akcií, které bance Nea Proton vydalo v květnu 2009, jelikož akciové pohledávky, které s nimi souvisely, byly ponechány v bance Proton, která vyhlásila úpadek. Komise proto dospěla k závěru, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.1 Dlouhodobá životaschopnost činností banky Nea Proton prostřednictvím prodeje
(216)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se banka v obtížích není schopna hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě. Členské státy proto mohou stimulovat odchod neživotaschopných aktérů z trhu a zároveň umožnit, aby se proces odchodu uskutečnil v přiměřeném časovém rámci, který zachovává finanční stabilitu.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka Nea Proton schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a poukázala na synergické účinky, kterých by mohlo být dosaženo integrací této banky do většího finančního subjektu.
(218)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho bylo v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice nutné dosáhnout hlubší konsolidace bankovního sektoru a fond HFSF musel banku Nea Proton prodat do 15. července 2013.
(219)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Proto je díky tomu, že činnosti banky Nea Proton byly převedeny na banku, možné zachovat jejich dlouhodobou životaschopnost. Kromě toho skutečnost, že banka Nea Proton je v plném rozsahu začleněna do banky a přestává existovat jako samostatný konkurent, představuje hloubkovou restrukturalizaci, která je nutná v důsledku nedostatečného protiplnění za státní podporu.
6.1.4.2 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(220)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly náklady na restrukturalizaci omezeny na minimum. Tyto pochybnosti vycházely ze zjištění, že banka Nea Proton se nedokáže sama vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, aniž by jí přitom vznikly vysoké náklady. Začleněním banky Nea Proton do banky, tedy do většího subjektu s infrastrukturou IT a strukturou pro řízení rizik, jsou tyto obavy rozptýleny. Prodej bance přispívá k omezení nákladů na restrukturalizaci na minimum.
(221)
Pokud jde o příspěvek akcionářů a držitelů podřízeného dluhu k nákladům na restrukturalizaci, Komise již v 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky Nea Proton, ale zůstali v bance Proton, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže mezi akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
6.1.4.3 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(222)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(223)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise bere na vědomí částku celkové podpory obdržené ve formě kapitálu ve výši 2 111,6 milionů EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), která doplnila státní podporu v oblasti likvidity ve výši 149,4 milionů EUR (Pr3) a řecké státní cenné papíry ve výši 78 milionů EUR (Pr2). Opatření Pr1 odpovídalo v té době 4,6 % rizikově vážených aktiv banky Proton. Opatření NP1, tedy financování mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky Proton na banku Nea Proton, odpovídalo přibližně 36 % rizikově vážených aktiv banky Proton na konci roku 2010 nebo 84 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklad počátečního základního kapitálu, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton a která byla součástí opatření NP2, odpovídala přibližně 18,8 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklady dodatečného základního kapitálu, které byly součástí opatření NP2, odpovídaly přibližně 34,2 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. prosinci 2012 (122)). Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, opatření NP1 a NP2 představovala více než 50 % rizikově vážených aktiv banky Proton nebo více než 130 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton. Základní kapitálová injekce před prodejem bance, tedy opatření NP3, odpovídala přibližně 48,7 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. květnu 2013). Tyto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vybízejí k výraznému omezení přítomnosti příjemce podpory na trhu.
(224)
Pokud jde o trh, na němž banka Nea Proton provozovala svoji činnosti, Komise v 82. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že banka Proton je velmi malá (přibližně 1 % podílu na trhu z celkových aktiv řeckých bank), a proto jsou aktiva a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance Nea Proton byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(225)
Kromě toho byly činnosti banky Nea Proton nabídnuty konkurentům v otevřené aukci. Po prodeji přestala banka Nea Proton existovat jako samostatný konkurent, neboť byla v plném rozsahu začleněna do banky.
(226)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k malé velikosti banky Nea Proton, otevřenému procesu prodeje a ke skutečnosti, že banka Nea Proton nebude nadále existovat jako samostatný konkurent, nedochází navzdory velmi vysoké částce podpory a neexistenci protiplnění k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.4 Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(227)
Na základě analýzy v 216. až 226. bodě odůvodnění výše Komise dospěla k závěru, že prodej banky Nea Proton a její začlenění do banky zaručují, že banka Nea Proton bude dlouhodobě životaschopná, že je podpora omezena na nezbytné minimum a že nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(228)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 7 by proto měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
6.2 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEW TT
6.2.1 Existence a částka podpory
(229)
Komise musí posoudit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.1 Existence podpory u pokrytí mezery ve financování převedených aktiv a závazků banky T (opatření T)
(230)
V 26. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou T již Komise stanovila, že opatření T, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování u aktiv a závazků převedených na banku TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 33. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí měla Komise za to, že ekonomické činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, jsou příjemcem státní podpory, neboť díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.2 Existence podpory u rekapitalizace provedené v rámci rekapitalizačního opatření pro banku TT (opatření TT)
(231)
Kapitálová injekce ve výši 224,96 milionů EUR, kterou řecký stát poskytl bance TT (opatření TT), byla poskytnuta v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (123). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu. Opatření TT tudíž představovalo podporu ve prospěch banky TT.
(232)
Jak Komise uvedla v 98. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT včetně banky T.
6.2.1.3 Existence podpory u financování mezery ve financování banky New TT (opatření NTT1)
(233)
V 53. až 57. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT1, tedy zásah fondu HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování banky New TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V 54. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise měla za to, že banka New TT je ekonomickým příjemcem, neboť přejímá ekonomické činnosti banky TT, které díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.4 Existence podpory u vkladu počátečního základního kapitálu (opatření NTT2)
(234)
V 49. až 52. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT2, tedy vklad počátečního základního kapitálu fondem HFSF ve výši 500 milionů EUR ve prospěch banky New TT, představuje státní podporu pro banku New TT ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.5 Existence podpory pro banku jako nabyvatele banky New TT
(235)
Banka získala akcie banky New TT v rámci otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Podle informací, které byly dne 15. července 2013 obdrženy od řeckých orgánů, se finanční poradce obrátil na značný počet zahraničních a řeckých bank a investorů a pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky. Na základě skutečnosti, že se finanční poradce obrátil na značný počet bank, může Komise vyvodit závěr, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Nabídka banky byla vzhledem k částce a druhu nabídky považována za nejlepší.
(236)
Konkrétněji banka souhlasila s tím, že fond HFSF zaplatí celkovou částku 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Druhá nejvyšší nabídka byla nabídka hotovosti ve výši 500 milionů EUR. Byla tedy o 26,58 % nižší než nabídka banky. Podle dopisu Řecké banky ze dne 8. července 2013 nelze nabídku hotovosti předloženou domácí bankou zohlednit, pokud je tato banka dosud závislá na financování z Eurosystému, a zejména pokud je příjemcem nouzové pomoci v oblasti likvidity. Druhá nejvyšší nabídka tudíž nesplňovala požadavky Řecké banky.
(237)
Rovněž je třeba podotknout, že podle prodejní smlouvy fond HFSF obdržel 1 418,75 milionů nových kmenových akcií banky za nabídkovou cenu 0,48 EUR za akcii (124). Účast fondu HFSF v bance vzrostla z 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Komise proto dospěla k závěru, že nákup nepředstavuje podporu pro kupujícího.
6.2.1.6 Závěr o existenci podpory
(239)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření T, TT, NTT1 a NTT2 představují státní podporu. Pokud jde o opatření T, Komise dospěla k závěru, že podpora zvýhodnila činnosti banky T, neboť tyto činnosti byly převedeny na banku TT a později na banku New TT. Pokud jde o opatření TT, Komise dospěla k závěru, že zvýhodnilo činnosti banky TT, které byly převedeny na banku New TT. Příjemcem opatření NTT1 a NTT2 je banka New TT.
(240)
Komise proto dospěla k závěru, že na ekonomické činnosti banky T, které převzala banka TT a později banka New TT, byla poskytnuta rekapitalizační podpora ve výši 677 milionů EUR, zatímco na činnosti prováděné bankou TT, které převzala banka New TT, byla poskytnuta státní podpora ve formě kapitálové podpory ve výši 4 457,96 milionů EUR (opatření TT, NTT1 a NTT2).
Tabulka 10
Přehled celkové podpory obdržené bankami T, TT a New TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T
T
Financování mezery ve financování z T na TT
677
Činnosti banky TT
TT
Rekapitalizace
224,96
Činnosti banky New TT
NTT1
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitál
500
6.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(241)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(242)
Jak je vysvětleno v 199. a 200. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory pro řecké banky by v současnosti měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(243)
Jak je vysvětleno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(244)
Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(245)
Sdělení o rekapitalizaci (125) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových injekcí.
(246)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (126) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace bank podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 8.
6.2.3 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1 Slučitelnost opatření T se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(247)
Pokud jde o opatření T, v rozhodnutí o bance T Komise konstatovala, že zásah splňuje požadavky čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, a rozhodla, že zásah je slučitelný s vnitřním trhem z důvodů finanční stability po dobu šesti měsíců od data přijetí uvedeného rozhodnutí. Řecké orgány do konce tohoto šestiměsíčního období nepředložily aktualizovaný plán restrukturalizace banky TT, který by zohlednil začlenění činností banky T do banky TT. V 83. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT však Komise konstatovala, že toto opomenutí je pochopitelné, neboť mezitím bylo přijato rozhodnutí o vyřešení krizové situace banky TT. Vzhledem k tomu, že řecké orgány v lednu 2013 předložily plán restrukturalizace banky New TT a v březnu 2013 jej aktualizovaly, přičemž jak původní plán, tak aktualizace se zabývají činnostmi, které byly převedeny z banky T na banku TT, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT opatření T dočasně schválila jako podporu na záchranu, dokud nebude přijato konečné rozhodnutí o opatřeních T, TT, NTT1 a NTT2.
6.2.3.2 Slučitelnost opatření TT se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(248)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 (127) dospěla Komise k závěru, že opatření TT, jež bylo poskytnuto v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky, je slučitelnou podporou na záchranu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 neodkazovalo na sdělení o rekapitalizaci, jelikož toto sdělení tehdy ještě nebylo přijato.
6.2.3.3 Slučitelnost opatření NTT1 a NTT2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(249)
Již v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise dočasně schválila opatření NTT1 a NTT2 jako podporu na záchranu.
6.2.4 Slučitelnost opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
6.2.4.1 Neexistence odpovídajícího protiplnění za podporu: je třeba je zohlednit v rámci posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(250)
Ve 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o bance T Komise poznamenala, že fondy HDIGF a HFSF pravděpodobně nezískají zpět žádné prostředky a že financování mezery ve financování z banky T na banku TT se proto podobá grantu. Kromě toho, jak konstatuje 101. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, fond HFSF může očekávat, že získá zpět pouze část svého vkladu počátečního základního kapitálu ve výši 500 milionů EUR (opatření NTT2). Kromě toho Komise poznamenala, že fondu HFSF nebude poskytnuto žádné protiplnění za financování mezery z banky TT na banku New TT (opatření NTT1) a že existuje jen velmi nízká pravděpodobnost, že fond HFSF získá zpět část z 3,7 miliard EUR. Na závěr Komise podotýká, že stát s nejvyšší pravděpodobností nezíská zpět žádnou částku v souvislosti s opatřením TT, neboť jeho akciové pohledávky týkající se preferenčních akcií vydaných v květnu 2009 zůstaly v bance TT, která vyhlásila úpadek.
(251)
Jak je uvedeno v 77. a 102. bodě odůvodnění o zahájení řízení s bankou New TT, neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.2 Zajištění dlouhodobé životaschopnosti činností banky New TT prostřednictvím prodeje
(252)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se úvěrová instituce v obtížích nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě.
(253)
V oddíle 3.2.4.1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka New TT schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda dokáže dosáhnout plánovaného růstu příjmů. Kromě toho poukázala na to, že banka New TT přijala pouze omezený počet opatření k tvorbě zisku a že nepřijala opatření ke snížení nákladů na zaměstnance a k racionalizaci sítě poboček. Rovněž poukázala na součinnost, jíž by mohlo být dosaženo začleněním banky New TT do většího finančního subjektu.
(254)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho byl s ohledem na veřejný zájem a finanční stabilitu, jakož i na ochranu aktiv fondu HFSF prodej banky New TT podle Memoranda o hospodářské a finanční politice prioritní akcí.
(255)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Díky tomu, že činnosti banky New TT byly převedeny na banku, je proto možné zachovat dlouhodobou životaschopnost těchto činností. Banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent. Dne 14. dubna 2014 byla dokončena provozní fúze banky New TT a banky. Bude o několik poboček zeštíhlena síť poboček s názvem „Hellenic Postbank“ (banka si hodlá značku „Hellenic Postbank“ ponechat pro některé pobočky, zatímco značka „T-bank“ zanikne a síť poboček „T-bank“ bude zakrátko zcela uzavřena) a správní a jiné centrální funkce banky New TT budou v plném rozsahu operačně začleněny do banky. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace zaručuje, že bude provedena hloubková restrukturalizace vyžadovaná v důsledku nedostatečného protiplnění.
6.2.4.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(256)
Obavy Komise vyjádřené v 99. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, zda náklady na restrukturalizaci v důsledku toho, že se banka New TT restrukturalizovala samostatně, nevzrostly, byly rozptýleny režimem dobrovolného odchodu z trhu (128), který banka New TT samostatně provedla v červenci 2013, a prodejem banky New TT bance. Přesněji řečeno, racionalizace sítě poboček, plné začlenění banky T a plné provozní začlenění banky New TT do banky minimalizují náklady na restrukturalizaci.
(257)
Pokud jde o sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, Komise již v 100. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky New TT, ale zůstali v bance TT, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
(258)
Z toho důvodu se Komise domnívá, že náklady na restrukturalizaci jsou omezeny na minimum a že bylo dosaženo dostatečného sdílení zátěže. Jak již bylo vysvětleno v 251. bodě odůvodnění, neexistence protiplnění však vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(259)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(260)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise připomíná, že v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poznamenala, že banka New TT obdržela podporu ve výši 4,6 miliard EUR (opatření NTT1 a NTT2), což představuje více než 70 % rizikově vážených aktiv banky TT a více než 90 % rizikově vážených aktiv banky New TT. Kromě toho Komise konstatovala, že banka TT (tedy právní subjekt, jenž dříve provozoval činnosti, které převzala banka New TT) dříve obdržela podporu v rámci režimu podpor pro řecké banky (129). Banka TT obdržela první kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR ve formě preferenčních akcií (opatření TT), což se rovnalo 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Kromě toho po vyřešení krizové situace banky T obdržely činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, podporu na řešení problémů ve výši přibližně 678 milionů EUR (opatření T), což se rovnalo 37,7 % rizikově vážených aktiv banky T k referenčnímu datu fúze (31. března 2011). Takovéto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vyvolávají nutnost hloubkové restrukturalizace.
(261)
Na druhé straně Komise v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poukázala na okolnosti, za nichž byla podpora poskytnuta. Přesněji řečeno, značná část ztrát, které vznikly bance TT v posledních letech, podle všeho nepochází z riskování, ale z držení dluhopisů ŘSDL. Komise rovněž konstatovala, že vysoké ztráty z úvěrů poskytovaných domácnostem a společnostem jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Zdá se tedy, že podpora jen málo narušuje hospodářskou soutěž. Komise však konstatovala, že banka TT v poměru ke své velikosti drží mnohem více dluhopisů ŘSDL než jiné řecké banky, což je faktor, v němž se projevuje nepřiměřené riskování.
(262)
Jak již bylo podotknuto, banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent, který samostatně určuje svou politiku. Plán restrukturalizace banky vychází z předpokladů plného začlenění banky New TT do banky, a to i přesto, že banka bude pro některé pobočky a produkty nadále používat značku „Hellenic Postbank“.
(263)
Pokud jde o trh, na němž banka New TT provozovala svoji činnost, Komise v 106. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT uvedla, že banka TT je středně velká (přibližně 6 % z hlediska vkladů) a že aktiva a závazky banky TT, které byly převedeny na banku New TT, jsou ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance New TT byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(264)
Plánované zeštíhlení sítě poboček „Hellenic Postbank“, v jehož rámci došlo ke snížení celkového počtu poboček ze 196 na 50 (130), dále potvrzuje posouzení uvedené v 263. bodě odůvodnění, že narušení hospodářské soutěže v důsledku podpory poskytnuté bance New TT lze považovat spíše za omezená.
(265)
Kromě toho byly činnosti banky New TT nabídnuty konkurentům v otevřené a nediskriminační aukci.
(266)
Značná část opatření podpory NTT1 a NTT2 byla nezbytná v důsledku prominutí dluhu ve prospěch státu (ve formě programu PSI) a kvůli mimořádně dlouhé recesi, spíše než v důsledku nevhodných úvěrových praktik. Kromě toho byl rozsah činností banky New TT malý, proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační a banka New TT nebude nadále existovat jako samostatný konkurent. Proto Komise dospěla k závěru, že navzdory vysoké částce podpory a neexistenci odpovídajícího protiplnění za poskytnutou státní podporu nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.5 Závěr ohledně slučitelnosti opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
(267)
Komise dospěla k závěru, že prodej banky New TT bance a související restrukturalizace zaručují dlouhodobou životaschopnost banky New TT, omezují podporu na nezbytné minimum a brání neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(268)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 8 by měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY POSKYTNUTÉ BANCE
7.1 EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(269)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky
7.1.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(270)
Již v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky (131), Komise stanovila, že podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci tohoto režimu představuje podporu. Nesplacená částka záruk dosáhla k 15. dubnu 201113 600 milionů EUR a ke 30. listopadu 201313 932 milionů EUR. Budoucí podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci režimu rekapitalizace (opatření A)
(271)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpor pro řecké banky Komise konstatovala, že rekapitalizace, které mají být provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí uvedeného režimu, budou představovat podporu. Banka obdržela 950 milionů EUR ve formě preferenčních akcií, které představují přibližně 2 % rizikově vážených aktiv banky (132).
(272)
V roce 2010 Řecko provedlo řadu změn v technických parametrech těchto preferenčních akcií. Vzhledem k tomu, že změny zvyšují protiplnění ze strany státu a zavádějí automatické navýšení kuponu o 2 % ročně, pokud nejsou preferenční akcie splaceny do pěti let, Komise dospěla k závěru, že změny v technických parametrech neposkytují bance žádnou výhodu, a tudíž nezahrnují dodatečnou státní podporu.
7.1.2 Existence podpory v případě pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(273)
Komise v 51. bodě sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytují-li centrální banky finanční prostředky finančním institucím, nejedná se o podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Vzhledem k tomu, že pomoc NPL se státní zárukou, která byla poskytnuta bance, čtyři zmíněné kumulativní podmínky nesplňuje, zejména proto, že obsahuje státní záruku a je udělena ve spojení s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(274)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje podmínky vymezené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Zaprvé, protože toto opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch Řecké banky, veškeré ztráty ponese stát. Opatření tudíž využívá státní zdroje. Pomoc NPL umožňuje bankám získat finanční prostředky v době, kdy nemají přístup k velkoobchodním trhům financování a k řádným operacím Eurosystému zaměřeným na refinancování. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance tudíž banku zvýhodňuje. Vzhledem k tomu, že je pomoc NPL omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. A jelikož NPL se státní zárukou umožňuje bance, aby nadále provozovala své činnosti na trhu, a brání jí v tom, aby se dostala do insolvence a musela opustit trh, narušuje hospodářskou soutěž. Vzhledem k tomu, že banka působí v jiných členských státech a že finanční instituce z jiných členských států působí nebo by mohly mít zájem působit v Řecku, výhoda poskytnutá bance ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(275)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Částka pomoci NPL se státní zárukou se postupem času měnila. K 31. prosinci 2012 dosáhla přibližně 12 miliard EUR.
7.1.3 Existence podpory v opatřeních poskytnutých prostřednictvím HFSF
7.1.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(276)
Již v oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál dosáhl částky 3 970 milionů EUR.
7.1.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(277)
Opatření B2 bylo provedeno s využitím zdrojů fondu HFSF, které, jak je vysvětleno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zahrnují státní zdroje.
(278)
Pokud jde o existenci výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která jí umožňuje nadále fungovat na trhu a zajišťuje jí přístup k finančním prostředkům Eurosystému. Kromě toho protiplnění za opatření B2 je tvořeno úroky z obligací EFSF a dodatečným poplatkem ve výši 1 %. Jelikož protiplnění je zjevně nižší než protiplnění u podobných kapitálových nástrojů na trhu, banka by za těchto podmínek zcela jistě nedokázala na trhu získat takový kapitál. Proto opatření B3 poskytlo bance výhodu ze státních zdrojů. Vzhledem k tomu, že opatření bylo k dispozici pouze bance, mělo selektivní povahu.
(279)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky, neboť bance byly poskytnuty finanční prostředky nutné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B2 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(280)
Komise považuje opatření B2 za státní podporu. Bylo jako podpora oznámeno vnitrostátními orgány. Obdržený kapitál dosáhl částky 1 341 milionů EUR.
7.1.3.3 Písemný závazek (opatření B3)
(281)
V rámci opatření B3 se fond HFSF zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál nutný k dokončení rekapitalizace banky, a to v částce požadované Řeckou bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF obdrží své zdroje od státu. Komise proto dospěla k závěru, že písemný závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně vymezeny a omezeny řeckým právním řádem. Proto lze použití těchto státních prostředků přičíst státu. HFSF se zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál ve výši až 528 milionů EUR.
(282)
Písemný závazek poskytl bance výhodu, neboť ujistil její vkladatele, že banka bude schopna získat celou částku kapitálu, kterou získat musela, tedy že jí fond HFSF poskytne kapitál, pokud se jí nepodaří získat jej na trhu. Závazek také usnadňuje získání soukromého kapitálu na trhu, protože investoři mají jistotu, že pokud banka nedokáže získat část kapitálu na trhu, fond HFSF jí jej poskytne. Žádný soukromý investor by nebyl poskytl jakýkoli závazek dříve, než by byly známy podmínky rekapitalizace, a v té době banka neměla přístup ke kapitálovému trhu.
(283)
Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B3 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší hospodářskou soutěž.
(284)
Opatření B3 proto představuje podporu a dne 27. prosince 2012 bylo řeckými orgány jako takové oznámeno.
7.1.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(285)
Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4) spočívá v přeměně první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a písemného závazku (opatření B3) na rekapitalizaci trvalou ve výši 5 839 milionů EUR v kmenových akciích. Jelikož opatření B4 spočívá v přeměně podpory, která již byla poskytnuta, zahrnuje státní prostředky, ale nezvyšuje nominální částku podpory. Opatření však zvyšuje výhodu banky (a tudíž narušení hospodářské soutěže), protože jde o trvalou, nikoli dočasnou rekapitalizaci jako v případě opatření B1 a B2. Ve srovnání s opatřením B3, které představuje pouhý závazek, a nikoli skutečnou rekapitalizaci, opatření B4 zvýšilo kapitálovou přiměřenost banky, a proto bance poskytlo další výhodu.
(286)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám, které provozují svoji činnost v Řecku. Pokud jde o narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod, Komise např. podotýká, že podpora umožnila bance nadále provádět operace v jiných členských státech, např. v Rumunsku nebo Bulharsku. Likvidace banky by bývala vedla k ukončení jejích činností v zahraničí, a to prostřednictvím likvidace těchto činností nebo prodejem podniků. Kromě toho banka svými pojišťovacími činnostmi v Řecku konkuruje činnostem dceřiných společností pojišťoven z jiných členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření B4 tudíž představuje státní podporu.
7.1.3.5 Závěr o opatřeních B1, B2, B3 a B4
(287)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka státní podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 5 839 milionů EUR, což se rovnalo částce státní podpory, kterou fond HFSF skutečně vyplatil bance.
(288)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že kromě absolutní částky podpory musí Komise zohlednit podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla poskytnuta v průběhu jednoho roku, a to od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky změnila. Vyvstává tedy otázka, jaká úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, zda úroveň, která existovala na začátku období, nebo úroveň na jeho konci. Opatření B1, B2, B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou vymezila Řecká banka v březnu 2012 (zátěžový test z roku 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby pokryté uvedenými opatřeními existovaly již v březnu 2012. Komise se tudíž domnívá, že by se částka podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 měla srovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž připomíná, že Řecká banka v období po březnu 2012 do jarní rekapitalizace v roce 2013 nezohledňovala akvizice řeckých bank s cílem upravit - nahoru nebo dolů - jejich kapitálové potřeby. Tento faktor dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 byla opatření podpory související s oblastí působnosti banky k 31. březnu 2012.
(289)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a písemný závazek společně dosáhly částky 5 839 milionů EUR. Tato částka představuje 13,8 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.3.6 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(290)
Dne 31. března 2014 banka od fondu HFSF obdržela písemný závazek, že se fond HFSF bude podílet na navýšení základního kapitálu banky částkou až 2 864 milionů EUR (opatření C). Z důvodů vysvětlených ve 277. bodě odůvodnění uvedené opatření zahrnuje využití státních prostředků. Uvedené opatření banku zvýhodňuje, neboť zaručuje, že banka získá kapitál, který potřebuje, což vkladatelům poskytne jistotu a banka bude moci snadněji získat kapitál od soukromých investorů.
(291)
Pokud soukromí investoři neupíší celou částku kapitálového navýšení, fond HFSF musí do banky vložit kapitál na základě písemného závazku. Takový kapitálový vklad by ve srovnání s písemným závazkem představoval pro banku větší výhodu. Na rozdíl od pouhého písemného závazku skutečná kapitálová injekce zvyšuje kapitálovou přiměřenost banky.
(292)
Ani písemný závazek, ani jeho potenciální provedení ve formě skutečného kapitálového vkladu nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. I v případě, že by fond HFSF koupil nové akcie za stejnou cenu jako soukromí investoři, okolnosti účasti fondu HFSF se značně liší od okolností soukromých investorů, kteří upíší nové akcie. Ještě předtím, než se k nákupu akcií formálně zavázal jakýkoli soukromý investor, se fond HFSF zavázal, že bude-li to nutné, upíše celé navýšení základního kapitálu. Soukromí investoři, kteří kupují nové akcie, budou mít jistotu, že banka v každém případě získá celou částku potřebného kapitálu, protože fond HFSF bude sloužit jako pojistka a koupí všechny akcie, které neupsali soukromí investoři. Zadruhé, fond HFSF se navýšení zúčastní pouze tehdy, pokud nebude existovat dostatečná poptávka ze strany soukromých investorů na spodní hranici oznámeného cenového rozpětí. Fond HFSF tak poskytne bance kapitál, který banka nebude moci získat na trhu za stejnou cenu za akcii. V důsledku toho fond HFSF poskytuje kapitál v částce nebo za cenu, které nelze získat trhu.
(293)
Jelikož bylo opatření C poskytnuto pouze bance, je selektivní. Pozice banky byla posílena, protože jí byly poskytnuty finanční zdroje nutné k tomu, aby splnila regulační kapitálové požadavky stanovené Řeckou bankou. Opatření C tudíž bance poskytuje výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření C rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(294)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka podpory zahrnuté v uvedeném opatření činí 2 864 milionů EUR, což představuje 7,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. prosinci 2013 (133).
(295)
Pokud HFSF bance v rámci plnění zmíněného závazku skutečně poskytne kapitálový vklad, zvýší se tím zvýhodnění banky a zesílí narušení hospodářské soutěže, nevzroste však nominální částka podpory (134).
7.1.4 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(296)
Opatření A, B1, B2, B3, B4 a C představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory obdržené bankou
Ref.
Opatření
Druh opatření
Částka podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
950 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Jarní rekapitalizace v roce 2013
Kapitálová podpora
5 839 milionů EUR
13,8 %
C
Písemný závazek z roku 2014
Závazek poskytnout kapitálovou podporu
2 864 milionů EUR
7,5 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance
9 653 milionů EUR
15,8 %
Celkový kapitál vyplacený bance
6 789 milionů EUR [mohlo by jít až o 9 653 milionů EUR, pokud bude fond HFSF muset poskytnout celou částku kapitálového navýšení, k němuž došlo v dubnu 2014]
23,7 %
Ref.
Opatření
Druh opatření
Nominální částka podpory
L1
Podpora v oblasti likvidity
Záruka
13 932 milionů EUR
k 30. listopadu 2013
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Finanční prostředky a záruka
12 000 milionů EUR
k 31. prosinci 2012
Celková podpora v oblasti likvidity poskytnutá bance
25 932 milionů EUR
7.2 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(297)
Jak konstatuje 200. bod odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (135).
(298)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(299)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou vymezeny ve sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
(300)
Sdělení o rekapitalizaci definuje přístup, který Komise zaujala k posuzování plánu restrukturalizace, a zejména stanoví, že je nutné obnovit životaschopnost, zaručit řádný příspěvek ze strany příjemce podpory a omezit narušování hospodářské soutěže.
(301)
Tento rámec byl dokončen sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory oznámená po 1. srpnu 2013.
7.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory v oblasti likvidity poskytnuté bance (opatření L1).
(302)
Podpora v oblasti likvidity, kterou již banka obdržela, byla s konečnou platností schválena sledem rozhodnutí, jimiž se schvalují opatření v rámci režimu podpor pro řecké banky a změny a prodloužení tohoto režimu (136). Jakákoli budoucí podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky bude muset být poskytnuta v rámci režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky takové podpory bude muset ještě před poskytnutím schválit Komise, a proto je není třeba v tomto rozhodnutí dále posuzovat.
7.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(303)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 formou preferenčních akcií (opatření A) byla provedena v rámci rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 jako součást režimu podpor pro řecké banky podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Proto není nutné je znovu posuzovat podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a je pouze třeba je posoudit podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3 Právní základ pro posouzení slučitelnosti pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(304)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Jakákoli pomoc NPL se státní zárukou poskytnutá po 1. srpnu 2013 spadá do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(305)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména pokud jde o protiplnění, by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je opatření B1 slučitelné s uvedenými sděleními. Uvedená opatření, jelikož byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.2.5 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C)
(306)
Slučitelnost rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C) by se měla posoudit na základě sdělení o bankovnictví z roku 2013, které stanoví nové požadavky, pokud jde o příspěvek podřízených věřitelů a odměňování vedoucích pracovníků a na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Slučitelnost opatření C by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3 SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(307)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(308)
Jelikož řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům a staly se zcela závislé na financování centrální bankou, jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, a protože si banka nemohla půjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím řádných operací zaměřených na refinancování, banka potřebovala pomoc NPL se státní zárukou, aby získala dostatečnou likviditu, a tím se vyhnula selhání. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážného narušení, které by bývalo mohlo být způsobeno selháním banky.
(309)
Vzhledem k tomu, že v souvislosti s nouzovou pomocí v oblasti likvidity se státní zárukou vznikají bance poměrně vysoké náklady financování, je banka dostatečně motivována, aby se při rozvoji svých činností na tento zdroj financování nespoléhala. Banka musela zaplatit úroky o […] bazických bodů vyšší než u řádných operací Eurosystému zaměřených na refinancování. Kromě toho banka musela zaplatit státu poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů. Ve výsledku jsou tak celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování ze strany banky ECB. Zejména rozdíl mezi náklady banky na pomoc NPL se státní zárukou a běžnými náklady na refinancování ze strany banky ECB je vyšší než úroveň poplatku za záruku požadovaná sdělením o prodloužení z roku 2011. To znamená, že celkové protiplnění účtované státem lze považovat za dostatečné. Pokud jde o částku pomoci NPL se státní zárukou, Řecká banka a banka ECB ji pravidelně přezkoumávají na základě skutečných potřeb banky. Bedlivě sledují její využívání a zaručují, že je omezena na nezbytné minimum. Proto opatření L2 neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by banka mohla použít k financování činností, které narušují hospodářskou soutěž. Pomoc je omezena na minimální nezbytnou částku.
(310)
Tato důkladná kontrola využívání nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je použití pomoci omezeno na minimum, rovněž zaručují, že je tato likvidita přiměřená a že nevede k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo provést řadu opatření ke snížení negativních vedlejších účinků, jejichž analýza je uvedena v oddíle 7.6 a která dále zaručují, že banka co nejdříve přestane být na podpoře v oblasti likvidity závislá a že je taková podpora přiměřená.
(311)
Opatření L2 je tudíž v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, opatření L2 je také v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4 SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(312)
Jak je uvedeno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti (137): musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(313)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových vkladů.
7.4.1 Vhodnost opatření
(314)
Komise má za to, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, protože brání úpadku banky. Bez nich by banka nemohla nadále provozovat své činnosti, protože na konci roku 2012 měla záporný vlastní kapitál (138).
(315)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou poznamenala, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku jak z hlediska poskytování úvěrů, tak příjmu vkladů. Jako taková je banka pro Řecko systémově důležitá. Selhání banky by tudíž vážným způsobem narušila Řeckou ekonomiku. Za tehdejších okolností finanční instituce v Řecku jen obtížně získávaly přístup k finančním prostředkům. Tento nedostatek finančních prostředků omezil jejich schopnost poskytovat úvěry řecké ekonomice. V tomto kontextu by narušení ekonomiky bylo bývalo selháním banky ještě prohloubeno. Kromě toho byla opatření B1, B2, B3 a B4 provedena zejména kvůli programu PSI, tedy zcela mimořádné a nepředvídatelné události, a nikoli v důsledku špatného vedení banky či jejího nadměrného riskování. Opatření se tudíž zaměřují především na výsledky programu PSI a přispívají k zachování finanční stability v Řecku.
(316)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly neprodleně provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka bude v budoucnosti znovu potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 130. až 132. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení banky a jejích obchodních operací. Jak je popsáno v 102. až 104. a v 111. bodě odůvodnění, banka rovněž komplexně restrukturalizovala své činnosti, přičemž mnohá snížení nákladů a investic již byla provedena. Z tohoto důvodu se pochybnosti ze strany Komise zmírnily.
(317)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda jsou zavedena dostatečná ochranná opatření pro případ, že by se banka dostala pod kontrolu státu, nebo pokud by si nad ní udrželi kontrolu soukromí akcionáři a většinovou účast by měl stát. Komise konstatuje, že připomínky popsané v 131. a 132. bodě odůvodnění zaručují, že úvěrové operace banky budou probíhat na komerčním základě a denní činnosti budou chráněny před zásahem státu. Rámec vztahů, na němž se dohodly fond HFSF a banka, také zaručuje, že jsou zájmy státu jakožto hlavního akcionáře chráněny před nadměrným riskováním ze strany vedení banky.
(318)
Opatření B1, B2, B3 a B4 tudíž zaručují, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Byly také učiněny důležité kroky s cílem minimalizovat budoucí ztráty a zaručit, že činnosti banky nejsou ohrožovány její nevhodnou správou a řízením. Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2 Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(319)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že výše kapitálového vkladu musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle.
(320)
Výši kapitálové podpory vypočítala Řecká banka v rámci zátěžového testu tak, aby zaručila, že poměr kmenového kapitálu Tier 1 zůstane v letech 2012-2014 nad určitou úrovní, jak je znázorněno v tabulce 3. Bance tudíž není poskytnut nadměrný kapitál. Jak je vysvětleno ve 316. bodě odůvodnění, byly přijaty kroky s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnosti potřebovat dodatečnou podporu.
(321)
Pokud jde o protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že tato opatření byla poskytnuta v květnu 2012 a prosinci 2012 a byla vyplacena ve věcných příspěvcích, konkrétně ve formě dluhopisů EFSF. Fond HFSF přijímal jako protiplnění od data vyplacení těchto dluhopisů EFSF do data jarní rekapitalizace v roce 2013 úroky z dluhopisů EFSF a poplatek ve výši 1 % (139). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zmíněné protiplnění je nižší než rozpětí od 7 % do 9 % definované ve sdělení o rekapitalizaci. Období nízkého protiplnění však bylo omezeno na dobu jednoho roku u opatření B1 a pěti měsíců u opatření B2 (tedy až do přeměny překlenovací rekapitalizace na standardní rekapitalizaci v kmenových akciích, tedy opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací rekapitalizace nevedly k oslabení stávajících akcionářů, jarní rekapitalizace v roce 2013, která spočívala v přeměně první a druhé rekapitalizace, akcionáře silně oslabila a jejich podíl na vlastním kapitálu banky klesl na 1,4 %. Tato mimořádná situace, která trvala o data první překlenovací rekapitalizace, byla následně ukončena. Pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly tudíž rozptýleny.
(322)
Vzhledem k neobvyklému zdroji obtíží banky, kdy ztráty pocházejí především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program PSI a zpětný odkup dluhu, které poskytují státu značnou výhodu, tedy snížení dluhu) a z dopadů dlouhé recese na její domácí trh, může Komise navíc takovou dočasnou odchylku od standardních požadavků na protiplnění stanovených ve sdělení o rekapitalizaci (140) přijmout.
(323)
Opatření B3 spočívalo v závazku poskytnout kapitál. Tento závazek učiněný v prosinci 2012 byl proveden v podobě skutečného kapitálového vkladu v květnu - červnu 2013, tedy o pouhých pět měsíců později. Z toho důvodu a z důvodů stanovených ve 322. bodě odůvodnění je přijatelné, že za tento závazek nebylo vyplaceno žádné protiplnění.
(324)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu „zředění“ tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Zatímco tato rekapitalizace nezajistila dostatečnou slevu z ceny akcie upravené vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti bylo nemožné dosáhnout značné slevy z teoretické ceny bez práva na upsání (141). Před jarní rekapitalizací v roce 2013 byl kapitál banky záporný a její tržní kapitalizace dosáhla pouze několika stovek milionů eur. Za těchto okolností vyvstává otázka, zda by stávající akcionáři měli být zcela eliminováni. Komise podotýká, že emisní cena byla stanovena na úrovni 50 % slevy z průměrné tržní ceny za padesát dní před stanovením emisní ceny. Komise také konstatuje, že došlo k obrovskému oslabení dřívějších akcionářů, neboť po uvedené rekapitalizaci drželi pouze 1,4 % akcií banky. Proto by uplatnění další slevy z tržní ceny bývalo mělo jen zanedbatelný dopad na protiplnění pro fond HFSF. Vzhledem ke specifické situaci řeckých bank vysvětlené v 322. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že potřeba podpory pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu, Komise považuje emisní cenu za dostatečně nízkou.
(325)
Závěr tedy zní, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou nezbytná jako podpora na záchranu jak z hlediska částky, tak formy.
7.4.3 Přiměřenost - opatření ke snížení negativních vedlejších účinků
(326)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace může tudíž vážně narušit hospodářskou soutěž. Řecko se však zavázalo, že provede řadu opatření, která mají snížit negativní vedlejší účinky. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou nadále probíhat na komerčním základě, jak je vysvětleno v 131. a 132. bodě odůvodnění. Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic a provede řadu odprodejů v zahraničí a také u nebankovních činností v Řecku, jak stanoví 133. bod odůvodnění. Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže budou dále posouzena v oddíle 7.6.
(327)
V bance bude také jmenován kontrolní správce, aby sledoval správné plnění závazků v oblasti správy a řízení společnosti a obchodních operací. Tak se zabrání tomu, aby nedošlo ke škodlivým změnám v obchodní praxi banky, a tím k omezení případných negativních vedlejších účinků.
(328)
A konečně dne 16. dubna 2014 byl Komisi předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(329)
Závěrem lze říci, že pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4 Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(330)
Komise tudíž dospěla k závěru, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 vhodné, nezbytné a přiměřené.
7.5 SOULAD NÁKUPU BANK NEW TT A NEA PROTON BANKOU SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(331)
Body 23 a 40 sdělení o restrukturalizaci vysvětlují, že akvizice podniků bankami, jimž byla poskytnuta podporu, jsou obvykle v rozporu s povinnostmi snížit náklady na restrukturalizaci a omezit narušování hospodářské soutěže. Kromě toho mohou ohrozit nebo zkomplikovat obnovení životaschopnosti. Komise proto musí posoudit, zda jsou akvizice banky slučitelné se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1 Soulad akvizice banky New TT se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1 Vliv akvizice banky New TT na dlouhodobou životaschopnost banky
(332)
Z hlediska provozní ziskovosti akvizice provedené bankou pomohou bance obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou bank na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné synergie, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň výrazně sníží náklady na distribuci. Kromě racionalizace centrálních funkcí uzavře většinu poboček „banky T“ a některé pobočky „Hellenic Postbank“.
(333)
Z hlediska likvidní pozice má transakce rovněž příznivý dopad na poměr úvěrů k vkladům banky a snižuje tento poměr z nadměrně vysoké úrovně, protože banka New TT měla výrazně více vkladů než úvěrů. Řecká banka ve svém dopise fondu HFSF ze dne 8. července 2013 zejména podotkla, že banka byla během dvou let před transakcí pod velkým tlakem. Řecká banka konstatovala, že banka ztratila podíly na trhu v Řecku a ve značné míře byla závislá na financování z Eurosystému a na pomoci v oblasti likvidity. V dopise Řecká banka poukazuje na velkou mezeru ve financování, na konsolidovaný poměr úvěrů k vkladům ve výši 132 % a na zhoršené vnímání banky ze strany klientů. V tomtéž dopise Řecká banka uvedla, že akvizice banky New TT bankou by vedla „ke značnému nárůstu vkladů [banky], což by zlepšilo její celkový profil financování, vnímání banky vkladateli a její schopnost přilákat nové vklady za atraktivnějších podmínek, než je tomu v současnosti“.
(334)
Akvizice tudíž přispívá k nápravě likvidní pozice banky, což má zásadní význam pro obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V dopise, který její útvary dne 8. července 2013 zaslaly fondu HFSF, Komise uznala, že akvizice má příznivý dopad. V tomto dopise Komise uvedla, že návrh plánu restrukturalizace bank, který jí Řecko předložilo před akvizicí banky New TT, nesplňuje požadavek na obnovení dlouhodobé životaschopnosti, neboť rozvaha banky byla na konci období restrukturalizace zranitelná. Ve stejném dopise Komise uvedla, že „akvizice [banky New TT], která je bohatá na vklady, je klíčovým faktorem, který přispívá k nápravě rozvahy [banky], a tím k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti“. Toto posouzení bylo vzhledem k dopadu takové akvizice na likvidní pozici banky odůvodněné: „Na základě údajů z konce roku 2012 by akvizice okamžitě snížila poměr úvěrů k vkladům ze 155 % na 123 %, a tudíž by mělo být možné splnit [do] konce roku 2017 požadavek [Komise].“
(335)
Komise proto zastává názor, že akvizice má kladný vliv na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2 Účinek akvizice na částku podpory, kterou banka potřebuje
(336)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti banky.
(337)
Banka zaplatila kupní cenu v nových akciích, a akvizice tudíž nebyla financována prostřednictvím státní podpory. V důsledku toho byla kapitálová potřeba vytvořená platbou kupní ceny ihned pokryta vydáním nových akcií, aby v důsledku platby kupní ceny nedošlo k čistému navýšení kapitálových potřeb banky. Kromě toho byl fond HFSF 100 % vlastníkem banky New TT, což znamená, že všechny nové akcie vydané bankou byly předány fondu HFSF, jinými slovy státu.
(338)
Akvizice jako taková nebude podnětem k poskytnutí dodatečné státní podpory, jelikož banka New TT splnila své regulatorní kapitálové požadavky. Kromě toho byla tato dočasná úvěrová instituce vytvořena pouze několik měsíců před tím, než ji banka získala. Jelikož aktiva upadající banky jsou před převedením na dočasnou úvěrovou instituci posouzena a oceněna v reálné hodnotě, lze předpokládat, že portfolio úvěrů banky New TT neobsahovalo ztráty, které byly skryté nebo pro ně nebyly vytvořeny odpovídající rezervy.
(339)
Závěrem lze říci, že za specifických okolností tohoto případu akvizice banky New TT výjimečně není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.1.3 Rušivý účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(340)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků. Bod 41 sdělení o restrukturalizaci rovněž stanoví, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže, že by proces akvizice měl být spravedlivý a že by akvizice měla na příslušném trhu zajišťovat podmínky účinné hospodářské soutěže.
(341)
Banka New TT nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Transakci lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(342)
Žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky New TT, a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (142), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(343)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky New TT je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4 Závěr ohledně akvizice banky New TT
(344)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k jedinečné situaci řeckých bank (143) a ke specifickým rysům akvizice banky New TT je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2 Soulad akvizice banky Nea Proton se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1 Vliv akvizice banky Nea Proton na dlouhodobou životaschopnost banky
(345)
Z hlediska provozní ziskovosti by akvizice banky Nea Proton měla bance pomoci obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou společností na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné součinnosti, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů.
(346)
Akvizice banky Nea Proton umožňuje bance těžit ze synergických účinků. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň uzavře většinu poboček a provede racionalizaci informačního systému, jakož i centrálních funkcí. Transakce rovněž snížila poměr úvěrů ke vkladům banky, protože poměr úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl nízký. Na konci června 2013 byl poměr čistých úvěrů ke vkladům banky přibližně 135,79 %, zatímco poměr čistých úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl přibližně 52,68 %.
(347)
Na závěr lze konstatovat, že akvizice měla příznivý vliv na životaschopnost banky.
7.5.2.2 Účinek akvizice banky Nea Proton na částku podpory, kterou banka potřebuje
(348)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(349)
Banka zaplatila za nákup banky Nea Proton symbolickou cenu (jedno euro) a získaný subjekt byl před prodejem odpovídajícím způsobem rekapitalizován. Tato rekapitalizace zahrnovala rezervy pro budoucí ztráty z úvěrů a provozní ztráty (144). V důsledku toho akvizice patřičně kapitalizované banky za jedno euro nezvýšila kapitálové potřeby banky.
(350)
Na závěr, akvizice banky Nea Proton není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3 Rušivý účinek akvizice banky Nea Proton na hospodářskou soutěž
(351)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků.
(352)
Banka Nea Proton nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Akvizici lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(353)
Komise rovněž konstatuje, že žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky Nea Proton a že proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (145), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(354)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky Nea Proton je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4 Závěr ohledně akvizice banky Nea Proton
(355)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem ke specifickým rysům akvizice banky Nea Proton je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6 SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3, B4 A C SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI A SOULAD OPATŘENÍ C SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
7.6.1 Zdroje obtíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(356)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, obtíže, jimž banka čelí, pramení především z řecké dluhové krize a hluboké recese, k níž došlo v Řecku a v jižní Evropě. Pokud jde o první zmíněný faktor, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela vyjednat dohodu s domácími a mezinárodními věřiteli, tedy program PSI, který vedl k omezení pohledávek vůči státu o 53,3 %. Kromě toho bylo 31,5 % pohledávek vyměněno za nové dluhopisy ŘSDL s nižšími úrokovými sazbami a delšími dobami splatnosti. Tyto nové dluhopisy ŘSDL byly státem zpětně odkoupeny od řeckých bank v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, čímž řeckým bankám vznikla další ztráta. Kromě dopadu programu PSI a zpětného odkupu na její kapitálovou pozici banka rovněž v období od roku 2010 do poloviny roku 2012 zaznamenala obrovský odliv vkladů, a to v důsledku rizika, že Řecko kvůli neudržitelnému veřejnému dluhu a hospodářské recesi vystoupí z eurozóny.
(357)
Opatření B1, B2, B3 a B4 dosahují částky to 5 839 milionů EUR, což je přibližně částka ztráty, která byla zanesena do účetnictví po programu PSI (5 781 milionů EUR). V takovém případě, a pokud obtíže nepramení v první řadě z nadměrně riskantního chování, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví, že Komise své požadavky zmírní.
(358)
Komise uznává, že část kapitálových potřeb banky vzniká kvůli běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena. Na tuto skutečnost rovněž poukazují 58. a 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. V důsledku toho se banka v plánu restrukturalizace nemusí zabývat otázkami morálního rizika tolik jako jiné podporované finanční instituce, které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož jsou opatření podpory méně rušivá, opatření přijatá k omezení narušování hospodářské soutěže by proto měla být úměrně zmírněna. Jelikož program PSI a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, protiplnění státu při rekapitalizaci bank může být nižší.
(359)
Vzhledem k tomu, že se řecká ekonomika od roku 2008 zaznamenala pokles přibližně o 25 %, banka musí přizpůsobit svoji organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť novému prostředí, má-li obnovit svou ziskovost. Proto banka musí bez ohledu na to, že nejde o otázku morálního rizika, restrukturalizovat své operace v Řecku, aby si zajistila dlouhodobou životaschopnost.
(360)
Komise rovněž konstatuje, že expozice banky řeckému úvěrovému riziku byla větší než expozice některých jiných bank v Řecku. Proto nelze všechny ztráty z dluhopisů ŘSDL (ztrátu u programu PSI) přičítat běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena.
(361)
Druhým zdrojem ztrát banky jsou ztráty z úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a společnostem. Komise má za to, že tyto ztráty vznikly především v důsledku mimořádně hlubokého a dlouhého poklesu HDP o přibližně 25 % během pěti let a že nepramení z riskantních úvěrových praktik banky. Podpora poskytnutá na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální riziko, k čemuž naopak dochází, pokud podpora chrání banku před důsledky minulého riskantního jednání. Podpora má proto méně rušivý účinek (146).
(362)
Část kapitálových potřeb a ztrát z úvěrů banky však pochází z určitých mezinárodních dceřiných společností (v Rumunsku, Bulharsku, Polsku a na Ukrajině). Např. v roce 2012 banka zanesla do účetnictví ztráty v Rumunsku, Bulharsku a na Ukrajině, přičemž dceřiným společnostem v těchto zemích bylo poskytnuto financování v rámci skupiny ve výši 1,8 miliardy EUR.
(363)
Zátěžový test provedený v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky rovněž naznačil, že část kapitálových potřeb pramení ze ztrát ze zahraničních úvěrů. Prognózy ztrát z těchto úvěrů dosáhly 1 228 milionů EUR v rámci základního scénáře a 1 622 milionů EUR v rámci scénáře nepříznivého.
(364)
Na závěr, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 pokrývá značnou část těchto ztrát a výsledné potřeby podpory, což Komisi umožňuje zmírnit její požadavky. Potřeba podpory je zčásti vyvolána ztrátami z řeckých úvěrů, které byly způsobeny mimořádně hlubokou a dlouho recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Podpora poskytnutá za těchto okolností nevytváří morální riziko, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(365)
Na závěr, potřeba podpory částečně pramení z riskování banky, zejména jejích zahraničních dceřiných společností, a z vyššího počtu dluhopisů ŘSDL, které má v držení.
7.6.2 Životaschopnost
(366)
Plán restrukturalizace musí zaručovat, že je finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace definováno jako období od data přijetí tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2018.
(367)
V souladu s body 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci Řecko předložila ucelený a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje kompletní informace o obchodním modelu banky. Plán také pojmenovává příčiny obtíží, jimž banka čelí, jakož i opatření přijatá k vyřešení všech otázek životaschopnosti, s nimiž se banka potýká. Plán restrukturalizace zejména popisuje strategii, která byla zvolena k zachování provozní účinnosti banky a ke snížení vysoké úrovně úvěrů v selhání, zlepšení nízké provozní účinnosti, její zranitelné likvidity a kapitálových pozic a jejích zahraničních podniků, které se, pokud jde o financování a kapitál, spoléhaly na svoji mateřskou společnost.
7.6.2.1 Řecké bankovní činnosti
(368)
Pokud jde o likviditu a závislost banky na financování z Eurosystému, plán restrukturalizace předpokládá, že v Řecku dojde jen k omezenému růstu rozvahy, měla by však znovu začít růst vkladová základna. Závislost na nouzové pomoci v oblasti likvidity se již snížila a bude nadále klesat, což bance rovněž pomůže snížit náklady financování.
(369)
Závazek ohledně poměru úvěrů k vkladům popsaný v 127. bodě odůvodnění, zaručuje, že banka bude mít do konce období restrukturalizace udržitelnou strukturu rozvahy. Prodej cenných papírů a dalších vedlejších činností rovněž posílí likvidní pozici banky a zaručí, že se banka bude spoléhat na velkoobchodní trhy. Vzhledem k tomu, že likvidní pozice banky je stále pod tlakem, Komise může přijmout žádost řeckých orgánů, aby povolila poskytnutí likvidity bance v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí režimu podpor pro řecké banky.
(370)
Aby banka snížila náklady financování, rovněž se zavázala, že bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů, jak je popsáno v 127. bodě odůvodnění. Komise konstatuje, že takovéto snížení nákladů na vklady bude klíčovým přínosem ke zlepšení ziskovosti banky před vytvořením rezerv.
(371)
Od začátku krize banka snížením počtu poboček a zaměstnanců do značné míry racionalizovala svou komerční síť v Řecku. Ve srovnání s rokem 2013 klesnou celkové náklady banky do roku 2018 o dalších […] % (147). Aby tohoto cíle dosáhla, banka se zavázala, že do 31. prosince 2017 sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na maximálně […] poboček a […] zaměstnanců a že její maximální celkové náklady v Řecku budou činit 800 milionů EUR. Očekávaný poměr nákladů a zisků bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise má za to, že plán restrukturalizace zachovává účinnost banky v novém tržním prostředí.
(372)
Další klíčovou oblastí je řízení úvěrů v selhání, neboť tyto úvěry tvořily k 31. prosinci 2013 29,4 % portfolia (148). Banka hodlá pro řízení úvěrů v selhání zřídit zvláštní oddělení. Rovněž se zavázala, že splní vysoké normy pro úvěrovou politiku, aby maximalizovala hodnotu banky v každé fázi úvěrového procesu, jak je popsáno v 131. a 132. bodě odůvodnění.
7.6.2.2 Správa a řízení banky
(373)
Dalším bodem, jemuž je třeba věnovat pozornost, je správa a řízení banky, neboť fond HFSF vlastnil k 31. prosinci 2013 95,23 % akcií banky. Vzhledem k výsledkům státem vlastněných bank v Řecku se banka a fond HFSF v roce 2013 dohodly na zvláštním rámci vztahů. Tato dohoda chrání každodenní činnosti banky před nadměrným zasahováním ze strany hlavního akcionáře a zároveň zaručuje, že fond HFSF může sledovat provádění plánu restrukturalizace a vhodnými postupy konzultací předcházet tomu, aby vedení banky nadměrně riskovalo. Banka se rovněž zavázala, že bude bedlivě sledovat svoji expozici vůči vypůjčovatelům ve spojení.
(374)
Zákon o fondu HFSF ve znění z roku 2014 stanoví, že akcie upsané fondu HFSF v rámci jarní rekapitalizace v roce 2013 přijdou o hlasovací práva, pokud bude alespoň 50 % kapitálového navýšení v roce 2014 upsáno soukromými investory. Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, Komise by se ke kontrole poskytnuté soukromým akcionářům nestavěla negativně, pokud by tito akcionáři do banky vložili značné částky vlastních prostředků. Komise konstatuje, že omezení hlasovacích práv fondu HFSF se nebude vztahovat na hlasování o stanovách banky ani na akce společnosti či jiná strategická rozhodnutí. Komise vítá skutečnost, že fond HFSF automaticky znovu získá svá plná hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede. Uvedená ustanovení zaručují, že i když fond HFSF nebude zasahovat do každodenních operací banky, může chránit své zájmy jako akcionář a jako orgán pověřený zaručením správného provádění plánu restrukturalizace.
7.6.2.3 Mezinárodní činnosti
(375)
Některé mezinárodní činnosti banky ji v minulosti připravily o kapitál, likviditu a ziskovost, jak je vysvětleno v 362. a 363. bodě odůvodnění.
(376)
Plán restrukturalizace předpokládá, že dojde ke změně obchodního modelu banky a že se model více zaměří na […]. Banka již prodala svoji neziskovou dceřinou společnost v Polsku, EFG Poland. Rovněž začala racionalizovat další dceřiné společnosti, aby posílila proces odepisování úvěrů a zmenšila mezeru dceřiných společností ve financování. Plánuje odprodat […] dceřinou společnost […] (149). Rovněž bude dále restrukturalizovat operace dceřiných společností […] a […], než budou v pozdější fázi případně prodány, jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění.
(377)
Od […] bude obnovena celková ziskovost zahraničních operací. Ke stejnému datu se financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem sníží o […] ve srovnání s úrovní k 31. prosinci 2012.
(378)
Komise je proto přesvědčena, že banka dostačujícím způsobem zrestrukturalizuje své zahraniční dceřiné společnosti a zmenší je, aby se v budoucnosti vyhnula expozici dodatečným kapitálovým potřebám a nedostatku likvidity. Závazek popsaný v 128. bodě odůvodnění, že se banka zdrží investování velký částek kapitálu do svých mezinárodních dceřiných společností, rovněž zaručuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál či likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(379
Ze základního scénáře popsaného v oddíle 2.4 je patrné, že na konci období restrukturalizace bude banka schopna dosáhnout návratnosti, která jí umožní pokrýt všechny její náklady a zajistit odpovídající návratnost vlastního kapitálu s ohledem na její rizikový profil. Ve skutečnosti dosáhne návratnost vlastního kapitálu podle základního scénáře banky v roce 2018 […] %. Předpokládá se, že kapitálová pozice banky současně zůstane na uspokojivé úrovni, neboť poměr kapitálové přiměřenosti neklesne po roce 2014 pod […] %.
(380)
Závěrem Komise rovněž bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář je založen na souboru předpokladů dohodnutých s fondem HFSF. Zohledňuje delší a hlubší recesi, jakož i hlubší deflaci cen nemovitostí (150). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je schopna odolat značnému množství zátěže, neboť podle nepříznivého scénáře zůstává na konci období restrukturalizace zisková a návratnost kapitálu činí v roce 2018 […] % a poměr kmenového kapitálu Tier 1 […] %.
(381)
Zátěžový test, který v roce 2013 provedla Řecká banka, potvrzuje, že částka dodatečného kapitálu, která bude získána v roce 2014, konkrétně 2 864 milionů EUR, stačí k tomu, aby se banka během období restrukturalizace vyrovnala se základním scénářem. Banka rovněž předloží Řecké bance kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež se provedou v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že již v posouzení kapitálových potřeb v rámci základního scénáře Řecká banka provedla několik úprav, které zvýšily odhadované kapitálové potřeby ve srovnání s kapitálovými potřebami, které odhadla banka ve vlastním základním scénáři. Základní kapitálové potřeby odhadnuté Řeckou bankou lze proto považovat za určitý druh zátěžového testu. Aby Komise mohla s konečnou platností stanovit, že je banka životaschopná, nevyžaduje, aby banka měla předem dostatek kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb v rámci nepříznivého scénáře, které odhadla Řecká banka, neboť úroveň odhadnutá Řeckou bankou odpovídá vysoké míře zátěže.
(382)
Kromě toho je pozitivní, že banka neprovede žádné další investice do cenných papírů neinvestičního stupně, což jí pomůže ochránit její kapitál a likvidní pozici.
(383)
Komise tudíž může vyvodit závěr, že banka přijala dostatečná opatření, aby vyřešila otázky životaschopnosti řeckých domácích bankovních činností a činností zahraničních.
7.6.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
7.6.3.1 Posouzení souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(384)
Jak je uvedeno ve sdělení o restrukturalizaci, banky a jejich akcionáři musí k restrukturalizaci přispívat v co největší míře, aby se zaručilo, že je podpora omezena na nezbytné minimum. Banky by tudíž měly k financování restrukturalizace využívat vlastní zdroje, např. z prodeje aktiv, a akcionáři by měli pokud možno absorbovat ztráty banky. Závazky banky by měly zaručit, že jsou použity vlastní zdroje a že k restrukturalizaci přispívají původní akcionáři a soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál banky.
7.6.3.1.1 Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snižování nákladů
(385)
Banka odprodala velké podniky, aby posílila svoji kapitálovou přiměřenost. Prodejem svých velkých polských a tureckých dceřiných společností zlepšila svoji kapitálovou pozici přibližně o 750 milionů EUR. Těmito prodeji se rovněž zlepšila likvidní pozice banky. Navýšení základního kapitálu společnosti Eurobank Properties umožnilo bance, aby o 200 milionů EUR navýšila svůj kapitál.
(386)
Plán restrukturalizace stanoví, že budou prodána další aktiva v […] a […]. Banka se zejména zavázala, že sníží velikost svých zahraničních aktiv na 8,77 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že již došlo k omezení vlivu a k odprodejům, banka po provedení tohoto dodatečného zmenšení velikosti výrazně omezí svoji zeměpisnou stopu v […].
(387)
Kromě toho se banka zavázala, že dále sníží velikost svých zahraničních činností, pokud bude od fondu HFSF potřebovat kapitálový vklad přesahující 1 miliardu EUR. V takovém scénáři by banka zmenšila své portfolio mezinárodních aktiv na částku nepřesahující 3,5 miliardy EUR. Pokud bude kapitálový vklad v rámci opatření C nižší než 1 miliarda EUR, soukromí investoři vloží do banky alespoň 1,5 miliardy EUR, to znamená více než fond HFSF. Tato větší účast soukromých investorů by výrazně snížila potřebnou částku podpory, a tím posílila sdílení zátěže.
(388)
Banka se také zavázala, že prodá svoji velkou a ziskovou dceřinou pojišťovnu.
(389)
Aby snížila své kapitálové potřeby, banka se zavázala, že kapitál nevyužije na podporu či zvětšení svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 128. bodě odůvodnění. Kromě toho se banka zavázala, že neprovede žádné další akvizice.
(390)
Banka také provedla rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Její náklady se do roku 2018 dále sníží o […].
(391)
Řecko se zejména zavázalo, že do […] banka nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), který by převyšoval […]. Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (151), pokud bude muset fond HFSF upsat jakékoli množství akcií banky.
7.6.3.1.2 Sdílení zátěže původními akcionáři a nový kapitál získaný na trhu
(392)
Stávající akcionáři banky byli silně oslabeni jarní rekapitalizací v roce 2013 (opatření B4). Podíl stávajících akcionářů se ve skutečnosti snížil ze 100 % před jarní rekapitalizací v roce 2013 na pouhých 1,44 %. Komise rovněž konstatuje, že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Závěrem Komise vítá skutečnost, že fond HFSF vloží do banky dodatečný kapitál pouze v případě, že se bance nepodaří získat jej na trhu za cenu, která je považována za přiměřenou a byla stanovena dvěma nezávislými oceňovateli.
7.6.3.1.3 Sdílení zátěže držiteli podřízeného dluhu
(393)
Držitelé podřízeného dluhu banky přispěli k platbě nákladů na restrukturalizaci banky. Banka několikrát provedla řízení závazků, aby vytvořila kapitál. Celková částka vyměněných závazků dosáhla 748 milionů EUR a kapitálový zisk byl 565 milionů EUR, jak je popsáno v 122. a 123. bodě odůvodnění.
(394)
Nástroje, které zůstávají nesplacené, podléhají zákazu proplácení kuponů popsanému v 133. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno odpovídající sdílení zátěže ze strany soukromých hybridních investorů banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci jsou v tomto ohledu splněny.
(395)
A konečně, vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1 se Komise domnívá, že Řecko provedlo dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení zátěže, která omezují částky opatření podpory A, B1, B2, B3 a B4 na nezbytné minimum.
7.6.3.2 Posouzení souladu opatření C se sdělením o bankovnictví z roku 2013
(396)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 doplňuje sdělení o restrukturalizaci a vyzývá k vyššímu sdílení nákladů a k tomu, aby banky, jimž je poskytována kapitálová podpora, přijaly dodatečná opatření k omezení podpory na minimum. Bod 29 sdělení o bankovnictví z roku 2013 vyžaduje, aby členský stát prokázal, že veškerá opatření k omezení této podpory na nezbytné minimum byla využita v co největší možné míře. Za tímto účelem musejí členské státy předložit plán navyšování kapitálu, zajistit odpovídající sdílení nákladů ze strany akcionářů a podřízených věřitelů banky a zabránit odlivu prostředků před rozhodnutím o restrukturalizaci. Podle sdělení o bankovnictví z roku 2013 by plány navyšování kapitálu měly obsahovat otázky práva, dobrovolné řízení závazků, zvyšující se odprodej kapitálu, opatření pro zmenšení pákového efektu, zachování výnosů a další opatření, např. přísné politiky týkající se nákladů a odměňování.
(397)
Bod 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že od okamžiku, kdy je určen kapitálový deficit, musí banka bránit odlivu finančních prostředků řadou opatření, která zaručují stejný výsledek jako řádné zákazy vyplácení dividend a proplácení kuponů, zákazy akvizic, zákazy cenového vedení nebo zákazy reklamy. Komise podotýká, že takovéto zákazy již banka splnila, neboť jsou součástí seznamu závazků předloženého Řeckem, jak je popsáno v 133. bodě odůvodnění, a že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti.
(398)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C) stanoví rezervu, aby bylo možné absorbovat budoucí ztráty, které byly určeny zátěžovým testem provedeným Řeckou bankou v roce 2013 a zveřejněny dne 6. března 2014. Z výsledků zátěžového testu je patrné, že banka potřebuje dodatečný kapitál ve výši 2 945 milionů EUR, aby pokryla své budoucí ztráty v rámci zátěžového scénáře. Opatření C se vztahuje pouze na kapitálovou potřebu, která zůstane, protože i) ji nelze pokrytý dalšími odprodeji či pomocí opatření k posílení kapitálu (Komise má za to, že banka analyzovala všechny potenciální odprodeje a zavázala se provést všechny, které mohou snížit kapitálové potřeby v rámci kapitálového plánu, který byl předložen Řecké bance); a ii) nebude pokryta soukromými investory v rámci navýšení základního kapitálu, k němuž dojde v dubnu 2014. Proto opatření C bance neposkytuje nadměrný kapitál.
(399)
Jak je vysvětleno v 385. až 395. bodě odůvodnění, banka již před zátěžovým testem přijala opatření, aby částku potřebného kapitálu omezila na minimum. Pokud se bance v rámci stávajícího navyšování kapitálu podaří získat většinu potřebného kapitálu od soukromých investorů a pokud dodatečná podpora vyplacená fondem HFSF bude nižší než 1 miliarda EUR, nebude žádný další vlastní příspěvek banky nutný. Pokud však podpora vyplacená v rámci opatření C zmíněnou úroveň přesáhne, bylo by vhodné, aby banka odprodala další činnosti.
(400)
Pokud jde o sdílení nákladů, sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že přiměřené sdílení nákladů zahrnuje příspěvky držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu, a to ještě předtím, než je poskytnuta podpora ve formě kapitálu. Komise podotýká, že Řecko změnilo svůj vnitrostátní legislativní rámec, aby zaručilo, že předtím, než je bance poskytnuta dodatečná kapitálová injekce, podřízení věřitelé přispějí k nákladům na restrukturalizaci banky. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo, že provede opatření stanová v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění z roku 2014, která stanoví, že kapitálový deficit bude podle potřeby přidělen držitelům jeho kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků. I když k takovému sdílení nákladů dojde až po datu rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C), na základě bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 se Komise domnívá, že by výsledky nebyly úměrné, pokud by měla povinná konverze podřízeného dluhu a hybridního kapitálu nastat již v okamžiku závazku. Pokud by banka získala dostatečný soukromý kapitál k pokrytí všech svých kapitálových potřeb, které byly určeny při zátěžovém testu provedeném Řeckou bankou, konverze držitelů podřízeného dluhu by byla nepřiměřená. Závazek Řecka, že předtím, než bude bance skutečně vyplacena kapitálová podpora, do záchrany zapojí podřízené věřitele, je proto dostatečný, aby bylo zaručeno odpovídající sdílení nákladů.
(401)
Aby se navíc zaručilo, že se na obnovení přiměřené kapitálové základny v průběhu období restrukturalizace v co největší míře budou podílet i vlastníci banky, Řecko se zavázalo, že do konce období restrukturalizace si banka ponechá dividendy a nebude proplácet žádné kupony, které ze zákona proplácet nemusí. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci a bodem 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 proto banka nevyužije státní podporu k tomu, aby prováděla platby z vlastních prostředků, jestliže nejsou k takovýmto platbám k dispozici dostačující zisky.
(402)
Banka se také zavázala, že až do 31. prosince 2017 nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), která by převyšovala celkovou roční odměnu guvernéra Řecké banky (částka odměny nezohledňuje, zda se guvernér odměny dobrovolně částečně vzdal). Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (152), pokud bude fond HFSF muset upsat akcie banky.
(403)
Komise musí posoudit, zda tento závazek, který pokrývá dva scénáře, splňuje požadavky stanovené ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(404)
V prvním scénáři, kdy HFSF ve skutečnosti nevloží do banky nový kapitál, se podpora obsažená v opatření C omezí na pouhý závazek odepsat kapitálové navýšení a fond HFSF nevyplatí jediné euro, jelikož všechny nové akcie budou upsány soukromými investory. Sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že omezení odměn lze ukončit, pokud byla podpora splacena. Avšak podporu zahrnutou v takovémto závazku týkajícím se upsání budoucího kapitálového navýšení nelze splatit, pokud dotčený závazek nikdy nenabyl účinku (jelikož stát bance nikdy nevyplatil žádné peníze). Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že omezení odměny platí po omezenou dobu. Komise má za to, že závazek Řecka, který trvá do 31. prosince 2017 (tj. po dobu tří let a osmi měsíců, přičemž končí rok před koncem plán restrukturalizace), představuje správné uplatnění posledního odstavce bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013. Vzhledem k tomu, že roční odměna guvernéra Řecké banky je nižší než strop stanovený ve druhém odstavci bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013 a jelikož se zmíněný závazek bude vztahovat na celou skupinu, Komise má za to, že závazek navržený Řeckem pro případ, že fond HFSF v rámci plánovaného kapitálového navýšení neupíše žádné akcie, je v souladu s bodem 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(405)
V rámci druhého scénáře, podle nějž by fond HFSF musel upsat veškeré akcie banky, se Řecko zavázalo, že závazek změní tak, aby byl v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013. Komise podotýká, že pokud by fond HFSF upsal určité akcie, v zájmu zachování souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 by bylo nutné změnit dobu trvání omezení odměny tak, aby skončila buď na konci plánu restrukturalizace, tedy 31. prosince 2018, nebo na konci transakce, která se bude rovnat splacení podpory, a to k tomu datu, které nastane dříve. Jelikož banka nemůže splatit kmenové akcie, Komise souhlasí s tím, že prodej akcií se ziskem na sekundárním trhu by bylo možné považovat za transakci rovnající se splacení podpory.
(406)
Na závěr lze konstatovat, že v rámci obou scénářů závazek Řecka omezit odměnu splňuje požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(407)
Pokud jde o protiplnění státu, sdělení o prodloužení z roku 2011 vyžaduje, aby nové akcie byly vydány se slevou oproti tržní ceně po úpravě o efekt zředění. Komise konstatuje, že tento požadavek má zaručit, že stát obdrží za svůj podíl v bance dostatečné protiplnění a že je dostatečně snížen podíl původních akcionářů. V případě opatření C stát již je hlavním akcionářem banky a jeho podíl přesahuje více než 90 % akcií. Proto by nadměrná sleva z tržní ceny snížila protiplnění státu u opatření B4 a může zahrnovat podporu pro investory, pokud sleva podcení hodnotu banky. Aby se takové situaci zabránilo, upisovací cena nesmí být nižší než minimální cena určená na základě dvou ocenění provedených dvěma nezávislými oceňovateli. Podrobná ujednání o stanovení ceny proto chrání fond HFSF před nadměrným „zředěním“ novými investory a zaručují, že HFSF upíše nové akcie za cenu, která odráží hodnotu banky. Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že nové akcie mohou být vydány s nižší slevou ze současné tržní ceny, než jakou předpokládá sdělení o prodloužení z roku 2011, a považuje minimální cenu za přijatelnou.
(408)
Pokud by akcie byly vydány za vyšší cenu, hrozilo by, že soukromí investoři budou od účasti na kapitálovém navýšení odrazeni, a banka by proto získala jen omezený soukromý kapitál.
(409)
Komise se tudíž domnívá, že úroveň vlastního příspěvku a sdílení nákladů jsou v případě opatření C odpovídající.
7.6.3.3 Závěr o vlastním příspěvku a sdílení zátěže
(410)
Komise konstatuje, že ve srovnání s celkovou obdrženou státní rekapitalizací jsou vlastní příspěvek a sdílení zátěže ve formě prodeje aktiv na mnohem nižší úrovni, než jsou úrovně, které by Komise za běžných okolností považovala za dostačující. Avšak vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1, na jejichž základě může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, se má za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek a sdílení zátěže.
(411)
Plán restrukturalizace rovněž vyhovuje požadavkům sdělení o bankovnictví z roku 2013, pokud jde o opatření C.
7.6.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(412)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby v plánu restrukturalizace byla navržena opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zajištění soutěžního prostředí v bankovním sektoru. Kromě toho by se uvedená opatření měla také zabývat otázkami morálního rizika a měla by zaručit, že se státní podpora nepoužije k financování protisoutěžního chování.
(413)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování částky podpory a výsledného narušení hospodářské soutěže musí Komise zohlednit jak absolutní, tak poměrnou částku obdržené státní podpory, jakož i míru sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V tomto ohledu Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitál rovnající se 16 % jejích rizikově vážených aktiv (bez opatření C). S opatřením C banka obdržela závazek, že jí bude poskytnuta dodatečný vklad v hodnotě 2 864 miliard EUR, a celková kapitálová podpora tak dosáhne 23,7 % rizikově vážených aktiv banky. Kromě kapitálové podpory banka také obdržela podporu v oblasti likvidity. Banka získala záruky ohledně likvidity, které dosáhly k 15. dubnu 2011 částky 13 600 milionů EUR a k 30. listopadu 2013 částky 13 932 milionů EUR, což představuje 17 % rozvahy banky k témuž datu. Banka také obdržela nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR, což představovalo 18 % rozvahy banky k témuž datu. Potřeba provést opatření k omezení potenciálního narušení hospodářské soutěže je tudíž vzhledem k této poměrně vysoké částce podpory odůvodněná. Kromě toho má banka v Řecku velký podíl na trhu, k 31. prosinci 2012 držela 17 % podíl na trhu, pokud jde o úvěry, a 12 %, pokud jde o vklady. Akvizice banky New TT a Nea Proton zvýšily v září 2013 podíly banky na trhu na 20,7 %, pokud jde o úvěry, a 18,8 %, pokud jde o vklady (153).
(414)
Komise připomíná, že obtíže banky pramení především z vnějších otřesů, např. z řecké dluhové krize a z dlouhé recese, která od roku 2008 narušovala řecké hospodářství, jak podotýká 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. Snižuje se nutnost zabývat se otázkami morálního rizika, jelikož se banka podle všeho nedopustila nadměrného riskování. Jak konstatuje oddíl 7.6.1, rušivý účinek opatření podpory je vzhledem ke zmíněným faktorům nižší, a tudíž se snižuje také potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory plán restrukturalizace nestanoví žádné zmenšení rozvahy ani úvěrů v Řecku.
(415)
Komise však podotýká, že státní rekapitalizace umožnily bance, aby nadále provozovala své bankovní činnosti na zahraničních trzích a pojišťovací činnosti v Řecku.
(416)
V tomto ohledu Komise kromě již provedeného zmenšení pákového efektu a restrukturalizace bere na vědomí závazek banky, že do […] prodá své pojišťovací činnosti a do 31. prosince 2018 zmenší velikost svých mezinárodních aktiv, což pravděpodobně bude zahrnovat další odprodeje v […] a […], rovněž bere na vědomí závazek banky, že podporu nepoužije k financování růstu těchto podniků. Komise považuje za přiměřené, že snížení zahraničních aktiv bude větší, pokud fond HFSF v rámci opatření C vyplatí bance dodatečný kapitál, který přesáhne 1 miliardu EUR. Jak je uvedeno v 295. bodě odůvodnění, taková platba by zvýšila rušivé účinky podpory více než pouhý závazek podílet se na navýšení kapitálu. Pokud by však dodatečný kapitálový vklad byl nižší než 1 miliarda EUR, byl by podnětem k větší účasti soukromých investorů, kteří by museli poskytnout alespoň 1,5 miliardy EUR. Větší účast soukromého sektoru by navíc představovala dodatečné sdílení nákladů, jak je vysvětleno v 388. bodě odůvodnění. Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování opatření pro sdílení nákladů bude zohledněna jak cena zaplacená za pomoc získanou od státu, tak míra sdílení nákladů. Takže pokud fond HFSF vloží do banky méně než 1 miliardu EUR, zůstanou dodatečná narušení hospodářské soutěže omezená.
(417)
Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že banka nebude obdrženou státní podporu používat k tomu, aby získala nové podniky. Tento zákaz pomáhá zaručit, že je podpora použita výhradně na podporu obnovení životaschopnosti řeckých bankovních činností, a nikoli k růstu např. na zahraničních trzích.
(418)
Závazek snížit úroky placené z řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zaručuje, že podpora nebude použita k financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Obdobně závazek provést přísné pokyny, pokud jde o stanovení cen nových úvěrů na základě řádného posouzení úvěrového rizika, bance zabrání v tom, aby narušovala hospodářskou soutěž na řeckém trhu nevhodnými strategiemi stanovení cen úvěrů pro klienty.
(419)
S ohledem na specifickou situaci popsanou v oddíle 7.6.1. a na opatření vymezená v plánu restrukturalizace má Komise za to, že jsou zavedena dostačující ochranná opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže.
7.7 SLEDOVÁNÍ
420)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích (154), Řecko zaručí, že kontrolní správce, který již byl jmenován bankou a schválen Komisí, bude sledovat, jak Řecko plní přijaté závazky, pokud jde o restrukturalizaci činností v Řecku a zahraničí a o správu a řízení banky a obchodní operace. Komise proto zastává názor, že je zaručeno řádné sledování provádění plánu restrukturalizace.
8. ZÁVĚR
(421)
Komise má za to, že Řecko protiprávně provedlo opatření podpory SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), přičemž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť uvedená opatření byla provedena předtím, než byla formálně oznámena Komisi. Komise se však domnívá, že plán restrukturalizace společně se závazky uvedenými v přílohách zaručují obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala rušivé dopady opatření podpory, která jsou zkoumána v tomto rozhodnutí. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria sdělení o restrukturalizaci, a opatření podpory lze tudíž považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Následující opatření provedená či plánovaná Řeckem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Eurobank Ergasias SA. („Eurobanka“) poskytla Řecká banka a za kterou se zaručila Řecká republika (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou Eurobance v prosinci 2012 poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) (opatření B2);
c)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
e)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který učinil fond HFSF po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
f)
kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3).
2. S ohledem na plán restrukturalizace skupiny Eurobank (banka Eurobank Ergasias S.A. a všechny její dceřiné společnosti, tedy společnosti a pobočky v Řecku i v zahraničí, jak bankovní, tak nebankovní), který byl předložen 16. dubna 2014, a na závazky, které 16. dubna 2014 poskytlo Řecku, je následující státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR, kterou v květnu 2009 Řecko poskytlo Eurobance v rámci režimu rekapitalizace (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, jež k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR (opatření L2), kterou Eurobance poskytla Řecká banka a za kterou od července 2011 ručilo Řecko;
c)
první překlenovací rekapitalizace ve výši 3 970 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
g)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
h)
kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance Proton (opatření Pr1);
i)
financování celkové mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR Řeckým fondem pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a HFSF, které bylo v říjnu 2011 a květnu 2012 poskytnuto na činnosti převedené z banky Proton na banku Nea Proton (opatření NP1);
j)
celková kapitálová injekce ve výši 515 milionů EUR, kterou fond HFSF v říjnu 2011, únoru 2012, srpnu 2012 a prosinci 2012 poskytl bance Nea Proton (opatření NP2);
k)
kapitálová injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3);
l)
financování celkové mezery ve financování ve výši 667 milionů EUR fondy HDIGF a HFSF, které bylo v prosinci 2011 a únoru 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky T na banku Hellenic Postbank („banka TT“) (opatření T);
m)
kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance TT (opatření TT);
n)
financování celkové mezery ve financování ve výši 3 732,6 milionů EUR fondem HFSF, které bylo v lednu a červnu 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky TT na banku New Hellenic Postbank („banka New TT“) (opatření NTT1);
o)
kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR, který fond HFSF dne 29. ledna 2013 poskytl bance New TT (opatření NTT2).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 29. dubna 2014.
DECIZIA COMISIEI
din 29 aprilie 2014
privind ajutoarele de stat SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) puse în aplicare de Grecia în favoarea grupului Eurobank, având ca obiect: recapitalizarea și restructurarea Eurobank Ergasias S.A.; ajutorul de restructurare pentru Proton Bank prin înființarea și capitalizarea NEA Proton și recapitalizarea suplimentară a New Proton Bank de către Fondul elen de stabilitate financiară; rezoluția Hellenic Postbank prin crearea unei bănci punte
[notificată cu numărul C(2014) 2933]
(Numai textul în limba engleză este autentic)
(2014/885/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce statele membre și alte părți interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate (1),
întrucât:
1. PROCEDURĂ
1.1. PROCEDURILE PRIVIND EUROBANK GROUP (2) [DENUMITĂ ÎN CONTINUARE „BANCA” (3)]
(1)
Prin decizia din 19 noiembrie 2008, Comisia a aprobat un program intitulat „Măsuri de sprijin pentru instituțiile de credit din Grecia” (denumit în continuare „schema de sprijinire a băncilor elene”) conceput pentru a asigura stabilitatea sistemului financiar al Greciei. Schema de sprijinire a băncilor elene permite acordarea de ajutor în cadrul celor trei măsuri din care este alcătuită, și anume o măsură de recapitalizare, o măsură de garantare și o măsură de creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat (4). În mai 2009, EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) a fost recapitalizată de statul elen în cadrul măsurii de recapitalizare.
(2)
Considerentul 14 din decizia din 19 noiembrie 2008 prevede notificarea către Comisie a unui plan de restructurare în ceea ce privește beneficiarii măsurii de recapitalizare.
(3)
La 2 august 2010, autoritățile elene au prezentat Comisiei un plan de restructurare a Eurobank Group. Comisia a înregistrat planul și actualizările sale ulterioare, precum și informațiile suplimentare prezentate de autoritățile elene în cazul SA.30342 (PN 26/2010) și ulterior în cazul SA.32789 (2011/PN).
(4)
Banca a beneficiat în mod repetat de garanții de stat pentru titluri de creanță și creditare din emisiunea de obligațiuni garantate de stat în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene (6). De asemenea, Banca a beneficiat de injecții de capital de urgență garantate de stat („ELA garantate de stat”).
(5)
La 20 aprilie 2012, Fondul elen de stabilitate financiară („Hellenic Financial Stability Fund” - HFSF) a furnizat Băncii o scrisoare de angajament în sensul participării la majorarea planificată a capitalului Băncii. La 28 mai 2012, HFSF a acordat Băncii o recapitalizare punte în valoare de 3 970 de milioane EUR (denumită în continuare „prima recapitalizare punte”).
(6)
În mai 2012, autoritățile elene au notificat Comisiei scrisoarea de angajament, care a fost transmisă Băncii de către HFSF. Comisia a înregistrat scrisoarea ca ajutor nenotificat [cazul SA.34825 (2012/NN)], întrucât măsura fusese deja pusă în aplicare.
(7)
La 27 iulie 2012, Comisia a deschis o procedură oficială de investigare privind prima recapitalizare punte (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank”) (7).
(8)
În decembrie 2012, HFSF a acordat Băncii o a doua recapitalizare punte în valoare de 1 341 de milioane EUR (denumită în continuare „a doua recapitalizare punte”). La 21 decembrie 2012, HFSF a furnizat, de asemenea, Băncii o scrisoare de angajament în sensul participării la o majorare a capitalului social al Băncii și la instrumentele de capital convertibile care urmau să fie emise pentru o sumă totală de până la 528 de milioane EUR (8). Autoritățile elene au notificat măsurile respective Comisiei la 27 decembrie 2012.
(9)
În mai 2013, HFSF a participat la majorarea capitalului Băncii care fusese aprobată în decembrie 2012. Prima și a doua recapitalizare punte au fost convertite în acțiuni și în Bancă s-a injectat un capital suplimentar de 528 de milioane EUR (denumită în continuare „recapitalizarea din primăvara anului 2013”).
(10)
La 19 decembrie 2013, autoritățile elene au prezentat Comisiei informații privind condițiile recapitalizării din primăvara anului 2013.
(11)
La 31 martie 2014, HFSF a prezentat Băncii o scrisoare de angajament în sensul participării la majorarea planificată a capitalului Băncii.
(12)
La 16 aprilie 2014, autoritățile elene au prezentat Comisiei un plan final de restructurare a Băncii (denumit în continuare „planul de restructurare”). De asemenea, acestea au notificat Comisia cu privire la angajamentul HFSF de a subscrie pe deplin recapitalizarea viitoare a Băncii. La aceeași dată, acestea au furnizat informații privind injecția de capital garantată de stat. Autoritățile elene au indicat că doresc să ofere în continuare Băncii un astfel de sprijin sub formă de lichidități, precum și garanțiile acordate de stat pentru titlurile de creanță și creditarea prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene (9).
(13)
Comisia a avut numeroase reuniuni, teleconferințe și schimburi de mesaje electronice cu reprezentanți ai autorităților elene și cu Banca.
(14)
Grecia acceptă, în mod excepțional, ca prezenta decizie să fie adoptată numai în limba engleză.
1.2. PROCEDURILE PRIVIND ÎNTREPRINDERILE ACHIZIȚIONATE
1.2.1. Procedura privind Nea Proton Bank
(15)
La 26 iulie 2012, Comisia a adoptat o decizie privind ajutorul de stat SA.34488 (2012/C), „Ajutor acordat Nea Proton Bank prin înființarea și capitalizarea Nea Proton Bank” (10) (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton”). Prin decizia respectivă, Comisia a inițiat o procedură oficială de investigare cu privire la: (i) acoperirea, prin intermediul schemei de rezoluție a Fondului elen de garantare a depozitelor și investițiilor („HDIGF”) și a HFSF, a deficitului de finanțare în valoare de 1 121,6 milioane EUR între activele și pasivele Proton Bank, care au fost transferate către Nea Proton Bank; (ii) o injecție de capital inițială în valoare de 250 de milioane EUR în favoarea Nea Proton Bank de către HFSF; și (iii) o injecție de capital suplimentară, în valoare de 300 de milioane EUR, acordată Nea Proton Bank de către HFSF, care a fost anticipată la momentul adoptării deciziei de inițiere a procedurii privind Nea Proton. Comisia a invitat Grecia să își prezinte observațiile și să furnizeze toate informațiile care ar putea contribui la evaluarea măsurilor de ajutor. Secțiunea 1 din decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton descrie în detaliu procedura privind Proton Bank, inclusiv rezoluția Proton Bank, înființarea Nea Proton Bank, acoperirea deficitului de finanțare și injecția de capital inițială acordată Nea Proton Bank de către HFSF.
(16)
La 1 august 2012, HFSF a subscris acțiuni suplimentare în capitalul Nea Proton Bank, creștere care s-a ridicat la 230 de milioane EUR.
(17)
La 5 septembrie 2012, Grecia și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton care fusese pregătită de Banca Greciei și HFSF.
(18)
La 31 decembrie 2012, HFSF a subscris acțiuni suplimentare în capitalul social al Nea Proton Bank, care s-au ridicat la 35 de milioane EUR.
(19)
În mai 2013, HFSF a lansat procesul de vânzare a Nea Proton Bank.
(20)
La 12 iulie 2013, autoritățile elene au informat Comisia asupra intenției Băncii de a achiziționa Nea Proton Bank. Comisia a răspuns la 15 iulie 2013.
(21)
La 15 iulie 2013, Banca a semnat un acord cu caracter obligatoriu cu HFSF pentru achiziționarea a 100 % din acțiunile și drepturile de vot ale Nea Proton Bank la un preț de cumpărare de 1 EUR, iar HFSF și-a luat angajamentul de a recapitaliza Nea Proton Bank înainte de vânzarea sa cu 395 de milioane EUR în numerar.
(22)
La 29 iulie 2013, autoritățile elene au notificat Comisiei injecția de capital în valoare de 395 de milioane EUR în favoarea Nea Proton Bank.
1.2.2. Procedura privind New TT Bank
(23)
La 6 mai 2013, Comisia a adoptat o decizie privind ajutorul de stat SA.31155 (2013/C), „Ajutor de stat în favoarea TT Hellenic Postbank S.A. prin înființarea și capitalizarea băncii punte New TT Hellenic Postbank S.A.” (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii privind New TT”) (11). Prin decizia acesteia, Comisia a inițiat o procedură oficială de investigare cu privire la: (i) o injecție de capital în valoare de 500 de milioane EUR din partea HFSF în New TT Hellenic Postbank S.A. (denumită în continuare „New TT Bank”); (ii) acoperirea în valoare de 4,1 miliarde EUR (12) a deficitului de finanțare (13) rezultat din transferul activităților Hellenic Postbank S.A. (denumită în continuare „TT Bank”) în favoarea New TT Bank; (iii) o injecție de capital în valoare de 224,96 de milioane EUR în TT Bank din partea Greciei sub formă de acțiuni preferențiale în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene; și (iv) o intervenție în valoare de 0,68 miliarde EUR din partea Fondului elen de garantare a depozitelor și investițiilor în favoarea activelor T Bank S.A. (denumită în continuare „T Bank”) care au fost transferate în favoarea TT Bank. Comisia a invitat Grecia să își prezinte observațiile și să furnizeze toate informațiile care ar putea contribui la evaluarea ajutorului de restructurare. Secțiunea 1 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT descrie în detaliu procedurile referitoare la rezoluția T Bank prin vânzarea către TT Bank și rezoluția TT Bank prin înființarea New TT Bank.
(24)
În iunie 2013, HFSF a lansat procesul de vânzare a New TT Bank.
(25)
La 15 iulie 2013, autoritățile elene au informat Comisia cu privire la decizia Fondului elen de stabilitate financiară de a vinde New TT Bank către Bancă și motivele care au stat la baza deciziei.
(26)
La 15 iulie 2013, Banca a încheiat un acord cu caracter obligatoriu cu HFSF având ca obiect achiziționarea a 100 % din acțiunile și drepturile de vot ale New TT Bank.
(27)
La 19 iulie 2013, Grecia a prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii privind New TT.
2. DESCRIERE
2.1. BANCA ȘI DIFICULTĂȚILE CU CARE SE CONFRUNTĂ ACEASTA
2.1.1. Contextul general al sectorului bancar din Grecia
(28)
Produsul intern brut real al Greciei (denumit în continuare „PIB”) a scăzut cu 20 % din 2008 până în 2012, după cum se arată în tabelul 1. Ca urmare, băncile elene s-au confruntat cu o creștere rapidă a ratei de nerambursare a împrumuturilor acordate persoanelor fizice și întreprinderilor din Grecia (14). Astfel de evoluții au afectat în mod negativ performanța activelor băncilor din Grecia și au dat naștere la necesități de capital.
Tabelul 1
Creșterea reală a PIB-ului în Grecia în perioada 2008-2013
Grecia
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Creșterea reală a PIB-ului (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (estimare)
Sursă:
Eurostat, disponibilă online la adresa http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
De asemenea, în februarie 2012, Grecia a pus în aplicare un schimb de obligațiuni cu sectorul privat cunoscut sub denumirea de „implicarea sectorului privat” (denumit în continuare „programul PSI”). Băncile elene au participat la elaborarea programului de implicare a sectorului privat, pe durata căruia guvernul elen a oferit titluri noi titularilor privați de obligațiuni existenți (inclusiv obligațiuni noi emise de guvernul elen), titluri de valoare care depind de variațiile PIB și note de plată în cadrul programului PSI emise de Fondul european de stabilitate financiară (denumit în continuare „FESF”) în schimbul obligațiunilor emise de guvernul elen existente, cu o rată nominală de actualizare de 53,5 % și scadențe mai lungi (15). Autoritățile elene au anunțat rezultatele schimbului de obligațiuni la 9 martie 2012 (16). Schimbul a avut ca rezultat pierderi semnificative pentru deținătorii de obligațiuni (estimate de Banca Greciei la 78 % din valoarea nominală a vechilor obligațiuni emise de guvernul elen în medie pentru băncile elene) și nevoi de capital care au fost contabilizate retroactiv în situațiile financiare pentru 2011 ale băncilor elene.
Tabelul 2
Pierderile totale ale principalelor bănci elene (milioane EUR) în cadrul programului de implicare a sectorului privat
Bănci
Valoarea nominală a obligațiunilor emise de guvernul elen
Valoarea nominală a împrumuturilor acordate de stat
Valoare nominală totală
Pierderi din emiterea de obligațiuni de către guvernul elen în cadrul programului de implicare a sectorului privat
Pierderi din împrumuturi acordate de stat în cadrul programului de implicare a sectorului privat
Pierderea brută totală în cadrul programului de implicare a sectorului privat
Pierderea brută totală în cadrul programului de implicare a sectorului privat/Rată a capitalului de bază de rangul 1 (17) (%)
Pierderea brută totală în cadrul programului de implicare a sectorului privat /Total active (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Sursă:
Banca Greciei, Raport privind recapitalizarea și restructurarea sectorului bancar elen, decembrie 2012, p. 14.
(30)
Întrucât băncile elene s-au confruntat cu deficite de capital substanțiale ca urmare a programului de implicare a sectorului privat și a recesiunii persistente, Memorandumul cu privire la politicile economice și financiare (denumit în continuare „MEFP”) al celui de-al doilea program de ajustare pentru Grecia elaborat de guvernul elen, Uniunea Europeană, Fondul Monetar Internațional (denumit în continuare „FMI”) și Banca Centrală Europeană (denumită în continuare „BCE”) la 11 martie 2012 a pus la dispoziție fonduri pentru recapitalizarea băncilor respective. Autoritățile elene au estimat că valoarea totală a necesităților de recapitalizare bancară și a costurilor de rezoluție care urmau să fie finanțate în cadrul programului se ridică la 50 de miliarde EUR (18). Suma a fost calculată pe baza unei simulări de criză efectuate de Banca Greciei pentru perioada decembrie 2011-decembrie 2014 (denumită în continuare „simularea de criză din 2012”) care s-a bazat pe previziunile Blackrock privind pierderile din împrumuturi (19). Fondurile pentru recapitalizarea băncilor din Grecia sunt disponibile prin intermediul HFSF. Tabelul 3 sintetizează calcularea necesităților de capital pentru principalele bănci elene, astfel cum rezultă din simularea de criză din 2012.
Tabelul 3
Simularea de criză din 2012: Nevoile de capital ale principalelor bănci elene (milioane EUR)
Bănci
Rata de referință a capitalului de bază de rangul 1 (decembrie 2011)
Pierderea brută totală în cadrul programului de implicare a sectorului privat
(decembrie 2011)
Dispoziții referitoare la programul de implicare a sectorului privat
(iunie 2011)
Proiecțiile privind pierderea cumulată brută pentru riscul de credit
Provizioane pentru pierderi din împrumuturi
(decembrie 2011)
Generarea de
capital intern
Obiectivul privind rata capitalului de bază de rangul 1 (decembrie 2014)
Necesitățile de capital
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Sursă:
Banca Greciei, Raport privind recapitalizarea și restructurarea sectorului bancar elen, decembrie 2012, p. 8.
(31)
Conform Memorandumului privind politica economică și financiară din martie 2012, „băncile care prezintă planuri viabile de majorare a capitalului vor avea posibilitatea de a solicita și de a primi sprijin public într-un mod care să mențină măsurile de stimulare a injecțiilor de capital din sectorul privat și, prin urmare, să reducă la minimum sarcina pentru contribuabili” (20). Banca Greciei a constatat că numai cele patru bănci mari (Eurobank, Banca Națională a Greciei, Piraeus Bank și Alpha Bank) sunt viabile (21). Băncile în cauză au primit o primă recapitalizare din partea HFSF în mai 2012.
(32)
Depozitele naționale în băncile din Grecia au scăzut cu 37 % în total între sfârșitul anului 2009 și iunie 2012, din cauza recesiunii și a nesiguranței politice. Băncile au fost nevoite să plătească dobânzi mai mari pentru a încerca să mențină depozitele. Costurile depozitelor au crescut, reducând marja dobânzii nete a băncilor. Întrucât băncile elene au fost excluse de pe piețele de finanțare interbancară, acestea au devenit dependente în totalitate de finanțarea din Eurosistem (22), din care o parte din ce în ce mai mare a fost sub formă de injecții de capital acordate de Banca Greciei. Sumele obținute de băncile respective au fost deosebit de mari în a doua jumătate a anului 2012.
(33)
După alegerile care au avut loc în iunie 2012, stocul de depozite a început să crească din nou. Finanțarea totală din Eurosistem a băncilor din Grecia a scăzut începând cu 31 decembrie 2012.
(34)
La 3 decembrie 2012, Grecia a lansat un program de răscumpărare a noilor obligațiuni emise de guvernul elen primite în cadrul programului de implicare a sectorului privat, la prețuri care variază de la 30,2 % la 40,1 % din valoarea lor nominală (23). Băncile elene au participat la programul de răscumpărare, care a condus la pierderi viitoare în bilanțul lor contabil, întrucât pierderea contabilă (și anume diferența dintre valoarea de piață și valoarea nominală) înregistrată pe durata programului de implicare a sectorului privat a devenit definitivă și ireversibilă (24).
(35)
În decembrie 2012, cele mai mari patru bănci din Grecia au primit o a doua recapitalizare de la HFSF.
(36)
În toamna anului 2013, Banca Greciei a lansat o nouă simulare de criză pentru a evalua soliditatea situației capitalului băncilor elene, atât în cadrul unui scenariu de referință, cât și în cadrul unui scenariu negativ.
(37)
În iulie 2013, Banca Greciei a contractat un consilier pentru efectuarea unui studiu de diagnosticare privind portofoliile de credite ale tuturor băncilor elene. Consilierul a realizat previziuni privind pierderile din împrumuturi („CLP”) aferente tuturor portofoliilor de credite ale băncilor elene, precum și împrumuturilor purtătoare de risc pentru Grecia în sucursalele și filialele străine pe un orizont de timp de trei ani și jumătate și pe întreaga durată de viață a împrumutului. Analiza a furnizat previziuni privind pierderile din împrumuturi în cadrul a două scenarii macroeconomice: un scenariu de referință și un scenariu negativ. Previziunile privind pierderile din împrumuturi pentru portofoliile de împrumuturi externe au fost estimate de Banca Greciei folosind anumite contribuții din partea consilierului.
(38)
Pe baza evaluării de către consilier a previziunilor privind pierderile din împrumuturi, Banca Greciei a efectuat evaluarea nevoilor de capital cu sprijinul tehnic al unui al doilea consilier.
(39)
Principalele elemente ale evaluării nevoilor de capital în conformitate cu simularea de criză din 2013 au fost i) previziunile privind pierderile din împrumuturi (25) aferente portofoliilor de împrumuturi ale băncilor pe o bază consolidată pentru riscul elen și valutar, fără provizioanele existente pentru pierderi din împrumuturi și ii) rentabilitatea operațională estimată a băncilor pentru perioada cuprinsă între iunie 2013 și decembrie 2016, bazată pe o ajustare prudentă a planurilor de restructurare care a fost prezentată Băncii Centrale a Greciei în cursul celui de-al patrulea trimestru al anului 2013. Tabelul 4 de mai jos sintetizează calculul necesităților de capital pentru principalele bănci elene pe o bază consolidată privind scenariul de referință pentru simularea de criză din 2013.
Tabelul 4
Simularea de criză din 2013: Nevoile de capital ale băncilor elene pe bază consolidată în cadrul scenariului de referință (milioane EUR)
Bănci
Rata de referință a capitalului de bază de rangul 1 (iunie 2013) (1)
Provizioane pentru pierderi din împrumuturi
(iunie 2013[(2)
Previziuni privind pierderile din împrumuturi pentru riscul elen (3)
Previziuni privind pierderile din împrumuturi pentru riscul de schimb valutar (26) (4)
Generarea de capital intern (5)
Rata capitalului de bază de rangul 1 în urma simulării de criză (decembrie 2016) (6)
Nevoile de capital
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Sursă:
Banca Greciei, Simularea de criză din 2013 aplicată sectorului bancar din Grecia, martie 2014, p. 42.
(40)
La 6 martie 2013, Banca Greciei a anunțat rezultatele simulării de criză din 2013 și a solicitat băncilor să își prezinte planurile de majorare a capitalului până la jumătatea lunii aprilie 2014 pentru a acoperi nevoile de capital în cadrul scenariului de referință.
2.1.2. Activitățile economice ale Băncii
(41)
Banca oferă servicii bancare universale în principal în Grecia și în Europa de Est și de Sud-Est (Cipru, România, Bulgaria, Serbia și Ucraina). Aceasta oferă o gamă completă de produse bancare și financiare și de servicii pentru gospodării și întreprinderi. Aceasta este activă în domeniul bancar pe segmentul de retail, servicii bancare pentru întreprinderi și servicii bancare private, gestionarea de active, asigurări, trezorerie, piețe de capital și alte servicii. Banca este înființată în Grecia și acțiunile sale sunt cotate la bursa de valori din Atena. La 31 decembrie 2012, Banca avea ca angajați un total de 17 427 de persoane, aproximativ jumătate dintre aceștia fiind angajați în Europa de Est și de Sud-Est, iar cealaltă jumătate, în Grecia (29).
(42)
Banca a participat la programul de implicare a sectorului privat, făcând schimb de obligațiuni emise de guvernul elen și împrumuturi garantate de stat cu o valoare nominală de 7 336 de milioane EUR. Sarcina sa totală în cadrul programului de implicare a sectorului privat s-a ridicat la aproximativ 5 781 de milioane EUR înainte de impozitare și a fost contabilizată în întregime în situațiile financiare din 2011 (30). În timpul programului de răscumpărare din decembrie 2012, Banca a vândut noile obligațiuni emise de guvernul elen primite în cadrul programului de implicare a sectorului privat, la un preț cu mult sub valoarea nominală. Vânzarea s-a materializat în pierderi aferente noilor obligațiuni emise de statul elen.
(43)
Cifrele cheie ale Băncii în decembrie 2010, decembrie 2011, decembrie 2012 și decembrie 2013 (date consolidate) sunt prezentate în tabelul 5.
Tabelul 5
Cifre cheie ale Eurobank pentru anii 2010, 2011, 2012 și 2013
Profit și pierderi
(milioane EUR)
2010
2011
2012
2013
(include New TT Bank și Nea Proton Bank începând de la data achiziției lor)
Venituri nete din dobânzi
2 103
2 965
1 461
1 294
Total venituri din exploatare
2 730
2 226
1 755
1 587
Total cheltuieli de exploatare
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Venituri înainte de calcularea provizioanelor
1 450
1 103
703
516
Pierderi din riscul de credit
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Pierderi în cadrul programului de implicare a sectorului privat
-6 012
- 363
Alte pierderi
- 737
- 373
- 522
Profit/Pierderi nete
84
-5 496
-1 440
-1 157
Cifre selective referitoare la volum (milioane EUR)
31 decembrie 2010
31 decembrie 2011
31 decembrie 2012
31 decembrie 2013 (inclusiv New TT Bank și Nea Proton Bank)
Total împrumuturi și avansuri acordate clienților
53 412
48 094
43 171
45 610
Total depozite
41 173
32 459
30 752
41 535
Total active
87 188
76 822
67 653
77 586
Total capital propriu (31)
6 094
875
- 685
4 523
Surse:
2013: Rezultatele financiare din 2013 - Situații financiare consolidate, p. 3 și p. 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 și 2011: Rezultatele financiare din 2012 - Situații financiare consolidate, p. 3 și p. 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank - Comunicat de presă, Rezultatele anului 2011, p. 5 și 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Tabelul 5 ilustrează faptul că, pe lângă pierderile uriașe înregistrate în 2011 ca urmare a programului de implicare a sectorului privat [5 781 de milioane EUR (32)], Banca a suferit o scădere a venitului (datorată, printre altele, unor costuri mai mari ale depozitelor) și pierderi din depreciere ridicate și în creștere aferente portofoliilor de împrumuturi, atât în Grecia, cât și în străinătate. Situația lichidităților Băncii a fost grav afectată de fluxurile de depozite și rata sa împrumuturi-depozite a ajuns la 148 % la 31 decembrie 2011, în timp ce 42 % din bilanțul său era finanțat din Eurosistem la data respectivă.
(45)
În cadrul simulării de criză din 2013, ale cărei rezultate au fost anunțate la 6 martie 2014, Banca Greciei a estimat necesitățile de capital ale Băncii la 2 945 de milioane EUR pentru scenariul de referință. Suma nu acoperă măsurile de diminuare, întrucât s-a plecat de la premisa că Banca va pune în aplicare măsuri de diminuare sub forma dezinvestițiilor, care trebuiau să contribuie la reducerea nevoilor de capital.
(46)
Pentru a acoperi nevoia de capital identificată în valoare de 2 945 de milioane EUR, Banca a propus măsuri de diminuare îmbunătățite care, cu toate acestea, vor genera în total doar cu puțin mai mult decât valoarea estimată de Banca Greciei la calcularea nevoilor de capital. Măsurile de diminuare includ vânzarea de active suplimentare (vânzarea a […] (33), vânzarea a […] % din filiala de asigurări și reducerea gradului de participare la activitățile imobiliare la 20 % până la […]) (34).
(47)
Întrucât măsurile de atenuare sporite pot să acopere doar o foarte mică parte a nevoilor de capital, adunarea generală extraordinară a acționarilor a hotărât, la 12 aprilie 2014, să efectueze o majorare de capital de 2 864 de milioane EUR. Majorarea a luat forma unei oferte de capital nepreferențial (și anume o majorare de capital cu anularea dreptului de preemțiune) pentru investitorii internaționali și a unei oferte publice în Grecia. În cazul în care cererea din partea investitorilor privați este insuficientă pentru a acoperi întreaga majorare de capital, HFSF va acoperi diferența prin subscrierea acțiunilor noi rămase, sub rezerva conversiei prealabile în acțiuni a instrumentelor de capital subordonate existente ale Băncii.
2.2. ACHIZIȚIONAREA DE ACTIVITĂȚI BANCARE ELENE DE CĂTRE BANCĂ
(48)
La 15 iulie 2013, Banca a semnat două acorduri cu caracter obligatoriu cu HFSF având ca obiect achiziționarea a 100 % din acțiunile și drepturile de vot ale Nea Proton Bank și New TT Bank.
2.2.1. Achiziționarea Nea Proton Bank
Rezoluția Proton Bank și Nea Proton Bank
(49)
La 9 octombrie 2011, Banca Greciei a dat curs procedurii de rezoluție a Proton Bank. Licența Proton Bank a fost retrasă de către Banca Greciei, care a pus-o în lichidare (35).
(50)
La propunerea Băncii Greciei și în urma deciziei Ministerului de Finanțe (36), a fost creată Nea Proton Bank ca o instituție de credit intermediară, iar toate depozitele (din segmentele de retail, bancar și guvernamental), rețeaua de sucursale și activele selectate (portofoliile de credite și titluri de valoare) ale Proton Bank au fost transferate către Nea Proton Bank. Creanțele din titluri de capital, datoriile subordonate și împrumuturile cu grad de risc ridicat au rămas la Proton Bank. HFSF a efectuat o injecție inițială de capital în acțiuni de 250 de milioane EUR (37) în favoarea Nea Proton Bank și a fost singurul său acționar. Mărimea bilanțului de deschidere al Nea Proton Bank a fost de aproximativ 3 miliarde EUR.
(51)
La sfârșitul anului 2011, activele ponderate în funcție de risc [„RWA” (38)] ale NEA Proton Bank s-au ridicat la 1,2 miliarde EUR.
Achiziționarea de către Bancă a Nea Proton Bank
(52)
Legea elenă privind rezoluția bancară prevede că HFSF trebuie să își vândă participațiile către o instituție de credit intermediară în termen de doi ani de la data deciziei ministeriale de înființare a instituției de credit intermediare (39). În conformitate cu această obligație și în temeiul Memorandumului privind politica economică și financiară, HFSF a dat curs vânzării acțiunilor deținute în Nea Proton Bank. Consilierul financiar al HFSF a contactat o gamă largă de potențiali investitori (inclusiv bănci elene, bănci străine și sponsori financiari), dar numai două părți, Banca și un fond de hedging din S.U.A., au prezentat oferte finale. Numai oferta făcută de către Bancă a fost considerată a fi conformă cu scrisoarea de procedură a HFSF și, prin urmare, valabilă.
(53)
La 31 mai 2013, activele ponderate în funcție de risc ale Nea Proton Bank au fost de 811 milioane EUR și capitalul său de reglementare a fost de -203 milioane EUR. La aceeași dată, Nea Proton Bank a avut nevoie de o recapitalizare totală de 276 de milioane EUR pentru a atinge o rată a capitalului de bază de rangul 1 de 9 %. Banca a plătit contravaloarea în numerar în valoare de 1 EUR în schimbul a 100 % din acțiunile și drepturile de vot ale Nea Proton Bank. Banca a solicitat HFSF să recapitalizeze Nea Proton Bank cu 395 de milioane EUR care, în afară de suma de 276 de milioane EUR necesară pentru a aduce gradul de adecvare a capitalului Nea Proton Bank înapoi la 9 %, ar permite provizioane suplimentare în valoare de 119 milioane EUR pentru a răspunde pierderilor suplimentare din împrumuturi și pierderilor înainte de impozitare preconizate până în 2016. Conform condițiilor de vânzare, HFSF își asumă angajamentul de a acoperi nevoile de capital ale Nea Proton Bank înaintea finalizării tranzacției printr-o contribuție de 395 de milioane EUR în numerar.
2.2.2. Achiziționarea New TT Bank
Rezoluția New TT și înființarea New TT Bank
(54)
La 18 ianuarie 2013, autoritățile elene au dat curs procedurii de rezoluție a TT Bank. Licența TT Bank a fost retrasă de Banca Greciei, care a pus-o în lichidare (40).
(55)
La propunerea Băncii Greciei și în urma deciziei ministrului de finanțe (41), New TT Bank a fost creată ca o instituție de credit intermediară, iar active în valoare de 10,8 miliarde EUR [sub formă de lichidități, bonuri de tezaur, credite performante, depozite ale persoanelor fizice, finanțare centrală și obligațiuni emise de guvernul elen (42)] au fost transferate către New TT Bank. O sumă totală de 1,2 miliarde EUR din activele nete a rămas la TT Bank „sub formă de” creanțe din titluri de capital, credite neperformante, active și pasive fiscale ale TT, precum și impozite și taxe de orice fel. HFSF a efectuat o injecție inițială de capital în valoare de 500 de milioane EUR în New TT Bank și a fost singurul său acționar. Mărimea bilanțului de deschidere al New TT Bank după injecția de capital a fost de aproximativ 15,1 miliarde EUR.
Achiziționarea New TT Bank de către Bancă
(56)
Ca parte a angajamentelor asumate în temeiul Memorandumului privind politica economică și financiară, HFSF a început vânzarea acțiunilor deținute în New TT Bank. Astfel, aceasta și-a îndeplinit, de asemenea, obligația de a înstrăina acțiunile deținute în instituția de credit intermediară în termen de doi ani de la înființarea acesteia. Consilierul său financiar a contactat o gamă largă de potențiali investitori, inclusiv bănci elene, bănci din străinătate și sponsori financiari. Doar cele mai mari patru bănci elene au prezentat oferte finale, oferta Băncii fiind cea preferată.
(57)
Banca a acceptat să plătească o sumă totală de 681 de milioane EUR sub formă de acțiuni ordinare nou emise în vederea achiziționării New TT Bank. Conform acordului de subscriere, suma inițială plătită de către Bancă a făcut obiectul unor ajustări suplimentare bazate pe o evaluare a valorii activului net (43).
(58)
În consecință, adunarea generală extraordinară a acționarilor Băncii din 26 august 2013 a aprobat majorarea capitalului Băncii cu 425 625 000 EUR, prin emiterea a 1 418 750 000 de acțiuni ordinare noi (44) cu o valoare nominală de 0,3 EUR fiecare și un preț de ofertă de 0,48 EUR fiecare. Majorarea capitalului a fost subscrisă în întregime de către HFSF prin intermediul unei contribuții în natură. Contribuția în natură a luat forma tuturor acțiunilor New TT Bank deținute de HFSF, cu o valoare totală de 681 de milioane EUR. Ca urmare a operațiunii, participația în cadrul Băncii a Fondului elen de stabilitate financiară a crescut de la 93,5 % la 95,2 %.
2.3. MĂSURI DE AJUTOR
(59)
Banca a beneficiat de măsurile de sprijin sub formă de capital A, B1, B2, B3, B4 și C și de măsurile de sprijin sub formă de lichidități L1 și L2. Proton Bank și Nea Proton Bank au beneficiat de următoarele măsuri: Pr1, Pr2, Pr3, NP1, NP2 și NP3. T Bank, TT Bank și New TT Bank au beneficiat de măsurile T, TT, NTT 1 și NTT 2.
2.3.1. Măsurile de ajutor acordate Băncii în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene
(60)
Banca a obținut mai multe forme de ajutor în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene în cadrul măsurii de recapitalizare, al măsurii de garantare și al măsurii de creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat.
2.3.1.1. Sprijinul sub formă de lichidități acordat de stat în cadrul măsurii de garantare și al măsurii de creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat (măsura L1)
(61)
Banca a beneficiat și continuă să beneficieze de ajutor în cadrul măsurii de garantare și al măsurii de creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat. Ajutorul respectiv va fi descris în prezenta decizie ca „măsura L1”. Începând cu 30 noiembrie 2013 (45), garanțiile acordate Băncii s-au ridicat la aproximativ 13,9 miliarde EUR. La momentul respectiv, nu a existat niciun împrumut restant de obligațiuni de stat acordat Băncii. La 15 aprilie 2011, Banca a primit împrumuturi din emisiunea de obligațiuni de stat în valoare de 1 737 de milioane EUR și a beneficiat de 13,6 miliarde EUR în garanții de stat, acordate în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene.
(62)
În cadrul planului de restructurare a Băncii prezentat de autoritățile elene Comisiei la 16 martie 2014, autoritățile elene și-au exprimat intenția de a continua acordarea de garanții și de creditare prin emisiunea de obligațiuni de stat în cadrul schemei de sprijinire pe durata perioadei de restructurare.
2.3.1.2. Recapitalizarea de stat acordată în cadrul măsurii de recapitalizare a schemei de sprijinire a băncilor elene (măsura A)
(63)
În mai 2009, Banca a primit o injecție de capital în valoare de 950 de milioane EUR (46) (măsura A) în cadrul măsurii de recapitalizare a schemei de sprijinire a băncilor elene. Injecția de capital a fost de aproximativ 2 % din activele ponderate în funcție de risc ale Băncii la momentul respectiv.
(64)
Recapitalizarea a fost sub formă de acțiuni preferențiale subscrise de către Grecia, care includeau un cupon de 10 % și aveau o scadență de cinci ani. În 2010, durata acțiunilor preferențiale a fost extinsă, în timp ce remunerarea lor a crescut. Din acest moment, dacă acțiunile preferențiale nu sunt rambursate în termen de cinci ani de la emiterea lor și dacă adunarea generală a acționarilor nu a adoptat nicio decizie în ceea ce privește răscumpărarea acțiunilor, ministrul de finanțe din Grecia va crește valoarea cuponului cu 2 % pe an pe bază cumulativă (și anume, un cupon de 12 % pentru al șaselea an, unul de 14 % pentru al șaptelea an etc.).
2.3.2. Injecțiile de capital garantate de stat (măsura L2)
(65)
Injecția de capital este o măsură excepțională care permite unei instituții financiare solvabile care se confruntă cu probleme temporare de lichiditate să beneficieze de finanțare din Eurosistem, fără ca această operațiune să facă parte din politica monetară unică. Rata dobânzii plătită de o astfel de instituție financiară pentru injecția de capital este de […] puncte de bază, mai mare decât dobânda plătită pentru o refinanțare normală din partea băncii centrale.
(66)
Banca Greciei este responsabilă pentru programul de injecții de capital, ceea ce înseamnă că toate costurile și riscurile care decurg din acordarea injecțiilor de capital sunt suportate de Banca Greciei (47). Grecia a acordat Băncii Greciei o garanție de stat care se aplică sumei totale a injecțiilor de capital acordate de Banca Greciei. Adoptarea articolului 50 alineatul (7) din Legea nr. 3943/2011, care a modificat articolul 65 alineatul (1) din Legea nr. 2362/1995, a permis ministrului de finanțe să acorde Băncii Greciei garanții în numele statului în vederea asigurării creanțelor Băncii Greciei față de instituțiile de credit. Băncile care beneficiază de injecția de capital trebuie să plătească statului un comision de garantare în valoare de […] puncte de bază.
(67)
La 31 decembrie 2011, Banca a beneficiat de o injecție de capital garantată de stat în valoare de 14,95 miliarde EUR (48), în timp ce, începând cu 31 decembrie 2012, Banca a beneficiat de 12 miliarde EUR din injecții de capital garantate de stat.
2.3.3. Măsurile de ajutor acordate Băncii prin HFSF
(68)
Începând cu 2012, Banca a beneficiat de mai multe măsuri de sprijin sub formă de capital acordate de HFSF. Tabelul 6 oferă o imagine de ansamblu a măsurilor de ajutor în cauză.
Tabelul 6
Măsuri de sprijin sub formă de capital acordate Băncii prin HFSF
Prima recapitalizare punte - mai 2012 (milioane EUR)
A doua recapitalizare punte - decembrie 2012 (milioane EUR)
Scrisoarea de angajament - decembrie 2012
(milioane EUR)
Recapitalizarea din primăvara anului 2013 - mai 2013 (milioane EUR)
Angajamentul de recapitalizare - aprilie 2014 (milioane EUR)
Măsură
B1
B2
B3
B4
C
Sumă
(milioane EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Prima recapitalizare punte (măsura B1)
(69)
Considerentele 15-32 din decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank oferă o descriere detaliată a primei recapitalizări punte din mai 2012 (măsura B1). Contextul și principalele caracteristici ale măsurii sunt stabilite în prezenta secțiune.
(70)
La 20 aprilie 2012, HFSF a prezentat Băncii o scrisoare de angajament în sensul participării la un plan de majorare a capitalului social al Băncii pentru o sumă de până la 4,2 miliarde EUR.
(71)
În cadrul măsurii B1, HFSF a transferat Băncii obligațiuni emise de FESF în valoare de 3,97 miliarde EUR la 28 mai 2012, în conformitate cu dispozițiile privind recapitalizarea punte prevăzute de Legea nr. 3864/2010 de instituire a HFSF („legea de instituire a HFSF”). Obligațiunile emise de FESF transferate către Bancă erau bilete cu rată variabilă ale FESF cu scadență de șase și zece ani și data emiterii 19 aprilie 2012. Comisia a stabilit deja în considerentul 48 din decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank că „recapitalizarea punte încheiată la 28 mai 2012 reprezintă punerea în aplicare a obligației asumate în scrisoarea de angajament și, prin urmare, constituie o continuare a aceluiași ajutor”. Sumele prevăzute atât în scrisoarea de angajament, cât și în prima recapitalizare punte au fost calculate de Banca Greciei pentru a garanta că Banca poate atinge o rată a capitalului total de 8 % începând cu 31 decembrie 2011, data rezervării retroactive a recapitalizării punte în evidențele Băncii. După cum se poate observa în tabelul 3, măsura B1 a acoperit doar o parte limitată din totalul nevoilor de capital identificate în simularea de criză din 2012. Banca ar fi trebuit să atragă capital prin intermediul unei viitoare majorări de capital și recapitalizarea punte era destinată numai pentru păstrarea eligibilității Băncii în vederea finanțării de către BCE până la efectuarea majorării de capital.
(72)
Pentru perioada cuprinsă între data primei recapitalizări punte și data conversiei primei recapitalizări punte în acțiuni ordinare sau în alte instrumente financiare convertibile, acordul de presubscriere dintre Bancă și HFSF prevede că Banca trebuia să plătească HFSF o redevență anuală de 1 % la valoarea nominală a biletelor FESF și că orice plăți ale cupoanelor și ale dobânzii acumulate aferente biletelor FESF pentru perioada respectivă vor fi considerate ca fiind o contribuție suplimentară la capital din partea HFSF (49).
2.3.3.2. A doua recapitalizare punte (măsura B2)
(73)
Banca a înregistrat pierderi suplimentare în toamna anului 2012. Prin urmare, capitalul său a scăzut din nou sub cerințele minime de capital pentru a rămâne eligibilă în vederea refinanțării de către BCE.
(74)
Prin urmare, a devenit necesară o a doua recapitalizare punte. La 21 decembrie 2012, HFSF a pus în aplicare o a doua recapitalizare punte în valoare de 1 341 de milioane EUR (măsura B2), care a fost din nou acordată prin transferul obligațiunilor emise de FESF către Bancă.
2.3.3.3. Scrisoarea de angajament din 21 decembrie 2012 (măsura B3)
(75)
În plus față de a doua recapitalizare punte, la 21 decembrie 2012, HFSF a prezentat Băncii o scrisoare de angajament în sensul participării sale la majorarea capitalului Băncii și la instrumentele convertibile care urmează a fi emise pentru o sumă totală de 528 de milioane EUR (măsura B3).
(76)
Valoarea celor două recapitalizări punte (măsurile B1 și B2) și a sumei suplimentare angajate în decembrie 2012 (măsura B3) a însemnat că HFSF a angajat totalul nevoilor de capital identificate în simulările de criză din anul 2012 [5 839 de milioane EUR (50)].
2.3.3.4. Recapitalizarea din primăvara anului 2013 (măsura B4)
(77)
La 30 aprilie 2013, adunarea generală a acționarilor a aprobat o majorare a capitalului social al Băncii în valoare de 5 839 de milioane EUR (denumită în continuare „recapitalizarea din primăvara anului 2013”). Prin urmare, Banca a emis 3 789 317 357 de acțiuni noi cu o valoare nominală de 0,30 EUR la un preț de 1,54 EUR pentru fiecare acțiune.
(78)
La aceeași dată, adunarea generală a acționarilor a hotărât, de asemenea, că valoarea totală a capitalului va fi furnizată de HFSF și va fi plătită în natură, sub forma obligațiunilor emise de FESF.
(79)
Ca urmare, HFSF a injectat un total de 5 839 de milioane EUR în Bancă sub formă de acțiuni ordinare în mai 2013 (măsura B4). Suma este egală cu suma aferentă măsurilor B1, B2 și B3.
(80)
Prin intermediul recapitalizării din primăvara anului 2013, prima și a doua recapitalizare punte (măsurile B1 și B2) au fost convertite într-o recapitalizare permanentă și angajamentul de a acorda ajutoare suplimentare sub formă de capital (măsura B3) a fost pus în aplicare.
(81)
Prețul noilor acțiuni a fost stabilit la 50 % din cursul ponderat al bursei în baza volumului operațiunilor comerciale de-a lungul celor 50 de zile de tranzacționare care preced stabilirea prețului de ofertă. Ca urmare a unei divizări inverse a acțiunilor decisă în cadrul adunării generale a acționarilor la 30 aprilie 2012 (51), prețul noilor acțiuni a fost stabilit la 1,54 EUR pe acțiune.
(82)
Imediat după recapitalizarea din primăvara anului 2013, HFSF a devenit principalul acționar al Băncii cu o participație de 98,56 %. Cu toate acestea, după ce Banca a încheiat un alt exercițiu de gestionare a pasivelor, participația a scăzut la 93,55 % în iunie 2013 (a se vedea secțiunea 2.4.5). În august 2013, Banca a emis noi acțiuni către HFSF în vederea achiziționării New TT Bank, în urma căreia participația HFSF a crescut la 95,23 % (52).
2.3.3.5. Angajamentul de recapitalizare din 2014 (măsura C)
(83)
La 6 martie 2014, Banca Greciei a raportat rezultatele simulării de criză efectuate în a doua jumătate a anului 2013. Banca Greciei a indicat că, în scenariul de bază, nevoile de capital ale Băncii pentru perioada 2014-2016 ar putea ajunge la 2 945 de milioane EUR.
(84)
La 31 martie 2014, HFSF a trimis o scrisoare către Bancă, indicând că a avut intenția și capacitatea de a sprijini orice majorare de capital pusă în aplicare în temeiul Legii nr. 3864/2010 de instituire a HFSF, astfel cum a fost modificată la 30 martie 2014, necesară pentru a răspunde nevoilor de capital identificate în cadrul simulării de criză. Legea de instituire a HFSF prevede că, în cazul în care, la sfârșitul perioadei de subscriere, cererea investitorilor privați la un preț stabilit de către Consiliul general al HFSF pe baza a două evaluări independente este insuficientă, HFSF trebuie să subscrie restul de acțiuni, sub rezerva conversiei prealabile în acțiuni a instrumentului de capital subordonat existent al Băncii, astfel cum se menționează la articolul 6a.
(85)
La 12 aprilie 2014, adunarea generală extraordinară a acționarilor a aprobat o majorare a capitalului social în valoare de 2 864 de milioane EUR în temeiul legii de instituire a HFSF și a indicat că prețul de ofertă nu poate fi mai scăzut decât prețul nominal de 0,30 EUR pe acțiune și prețul minim care urmează să fie stabilit de către HFSF (53).
(86)
În conformitate cu legea de instituire a HFSF, HFSF a desemnat doi consilieri independenți pentru a determina valoarea Băncii. La 10 aprilie 2014, cei doi consilieri și-au încheiat activitatea, fiecare dintre ei furnizând un interval în care se încadrează valoarea Băncii. Cele două intervale se suprapun într-o măsură semnificativă. Pe baza evaluărilor celor doi consilieri, la 14 aprilie 2014, Consiliul general al HFSF a decis prețul care corespunde prețului minim la care noile acțiuni ale Băncii pot fi oferite investitorilor și prețul la care va sprijini oferta de capital, dacă este necesar (54). La 15 aprilie 2014, acesta a aprobat oferta prezentată de un consorțiu de investitori de a subscrie noi acțiuni în valoare de 1,3 miliarde EUR la un preț de 0,30 EUR pe acțiune [denumit în continuare „investitor fundamental” (55) (56)].
(87)
La 24 aprilie 2014, Eurobank a anunțat începerea procedurii de bookbuilding la un preț variind de la 0,30 EUR la 0,33 EUR (57). În cazul în care există suficientă cerere pentru a acoperi întreaga sumă de 2 864 de milioane EUR la un preț mai mare de 0,30 EUR, investitorul fundamental va trebui să își ajusteze prețul la un preț mai mare sau să își anuleze comenzile, caz în care va primi o compensație. În cazul în care există suficientă cerere din partea investitorilor privați (inclusiv cerere din partea investitorului fundamental) pentru a acoperi întreaga sumă de 2 864 de milioane EUR la un preț de 0,30 EUR, investitorul fundamental va beneficia de alocarea cu prioritate. În cazul în care există suficientă cerere (inclusiv cerere din partea investitorului fundamental) la un preț de 0,30 EUR, datoria subordonată va fi convertită în acțiuni noi. Astfel cum prevede legea de instituire a HFSF, orice acțiuni nesubscrise după conversia datoriei subordonate vor fi subscrise de către HFSF la același preț, și anume 0,30 EUR pe acțiune.
2.3.4. Măsurile de ajutor în favoarea întreprinderilor achiziționate
2.3.4.1. Măsurile de ajutor în favoarea Proton Bank și Nea Proton Bank
(88)
Începând cu anul 2008, Proton Bank și Nea Proton Bank au beneficiat de mai multe măsuri de ajutor. Tabelul 7 oferă o imagine de ansamblu asupra măsurilor de ajutor în cauză.
Tabelul 7
Prezentare generală a măsurilor de sprijin sub formă de capital în favoarea Proton și Nea Proton Bank
Beneficiarul ajutorului
Măsură
Natura ajutorului
Entitatea care acordă ajutorul
Data efectuării plății
Valoare (în milioane EUR)
Activități ale Proton Bank
Pr1
Capitalul din cadrul măsurii de recapitalizare: acțiunile preferențiale emise de statul elen
Statul
mai 2009
80
Pr2
Împrumuturi de titluri de stat emise de Grecia în cadrul măsurii de creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de statul elen
Statul
aprilie 2009
78
Pr3
Garanție de stat pentru obligațiunile emise în cadrul măsurii de garantare din Grecia
Statul
Iulie 2010
149,4
Activități ale Nea Proton Bank
NP1
Deficit de finanțare din PB către NPB
Acoperirea deficitului de finanțare din PB către NPB (partea 1)
HDIGF
9.10.2011
862
După finalizarea calculării deficitului de finanțare, acoperirea soldului deficitului de finanțare din PB către NPB (partea 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Valoarea totală a NP1
1 121,6
NP2
Injecții de capital în NPB în 2011 și 2012
Capital social inițial
HFSF
9.10.2011
220
Capital social inițial
HFSF
3.2.2012
30
Capital inițial total
250
Capital social suplimentar
HFSF
1.8.2012
230
Capital social suplimentar
HFSF
31.12.2012
35
Capital suplimentar total
265
Valoarea totală a NP2
515
NP3
Recapitalizare înainte de vânzarea sa către Eurobank
Capital social
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1. Măsuri de ajutor în favoarea Proton Bank
(i) Recapitalizarea de stat primită de Proton Bank (măsura PR1)
(89)
În mai 2009, Grecia a injectat 80 de milioane EUR în Proton Bank, sumă echivalentă cu aproximativ 4,6 % din activele ponderate în funcție de risc ale grupului la momentul respectiv. Injecția de capital s-a efectuat în conformitate cu măsura de recapitalizare, care face parte din schema de sprijinire a băncilor elene. Recapitalizarea a avut loc sub formă de acțiuni preferențiale.
(ii) Ajutorul de stat sub formă de lichidități primit de Proton Bank (măsurile Pr2 și Pr3)
(90)
Proton Bank a beneficiat, de asemenea, de măsuri de ajutor în cadrul măsurilor de garantare și de creditarea prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat, care fac parte din schema de sprijinire a băncilor elene. În aprilie 2009, Proton Bank a primit titluri de stat emise de guvernul elen în valoare de 78 de milioane EUR (măsura Pr2), iar în iulie 2010 aceasta a primit o garanție de stat pentru emiterea de obligațiuni cu o valoare nominală de 149,4 milioane EUR (măsura Pr3). Obligațiunile garantate de stat au fost transferate către Nea Proton Bank la data rezoluției, însă au fost anulate la 5 ianuarie 2012. Titlurile de stat emise de guvernul elen au ajuns la scadență în decembrie 2011 și nu au fost reînnoite.
2.3.4.1.2. Măsuri de ajutor în favoarea Nea Proton Bank
(i) Acoperirea deficitului de finanțare al Nea Proton Bank, în valoare de 1 121,6 milioane EUR (măsura NP1)
(91)
În contextul rezoluției Proton Bank, autoritățile elene au identificat un deficit de finanțare în Nea Proton Bank. În conformitate cu o hotărâre din 9 octombrie 2011 a Băncii Greciei, prin schema de rezoluție bancară a Fondului de garantare a depozitelor și investițiilor, Nea Proton Bank a primit 862 de milioane EUR în decembrie 2011. După ce Banca Greciei a finalizat calcularea deficitului de finanțare la 19 ianuarie 2012, care s-a ridicat la 1 121,6 milioane EUR, în conformitate cu o decizie a Băncii Greciei din 9 aprilie 2012 (58), HFSF (59) a plătit suma rămasă de 259,6 milioane EUR la 14 mai 2012. Schema de rezoluție bancară a Fondului elen de garantare a depozitelor și investițiilor și HFSF au încheiat astfel deficitul de finanțare.
(ii) Injecțiile de capital ale HFSF în Nea Proton Bank în 2011 și 2012 (măsură NP2)
(92)
HFSF a acordat ajutor de stat în favoarea Nea Proton Bank sub formă de capital social inițial (acțiuni comune) în valoare de 250 de milioane EUR, plătit în două tranșe, la 9 octombrie 2011 și la 3 februarie 2012.
(93)
Conform planului de restructurare actualizat al Nea Proton Bank, prezentat la 16 iulie 2012, care era ultima versiune a planului notificat Comisiei la momentul deciziei de inițiere a procedurii privind Nea Proton, Nea Proton Bank a avut nevoie de capital suplimentar în valoare de 300 de milioane EUR. Capitalul suplimentar a fost necesar parțial deoarece Nea Proton Bank a suferit pierderi ca urmare a programului de implicare a sectorului privat (pierderile din depreciere pentru 2011 s-au ridicat la 146,5 milioane EUR în ceea ce privește obligațiunile emise de statul elen și alte pierderi în valoare de 22 de milioane EUR au fost incluse în rezultatele primului trimestru al anului 2012). De asemenea, a fost nevoie de capital suplimentar pentru Nea Proton Bank deoarece cheltuielile de acordare a împrumuturilor din anul 2011 până în anul 2016 au crescut de la nivelurile estimate la înființarea Nea Proton Bank.
(94)
Conform planului de restructurare actualizat al Nea Proton Bank, prezentat la 16 iulie 2012, nevoile anticipate de capital urmau să ia forma unei injecții de capital preconizate în valoare de 285 de milioane EUR în 2012 și a unei injecții de capital preconizate în valoare de 15 milioane EUR în 2014. De fapt, HFSF a injectat în cele din urmă 230 de milioane EUR în Nea Proton Bank la 1 august 2012 și 35 de milioane EUR la 31 decembrie 2012.
(iii) Injecția de capital acordată de către HFSF în favoarea Nea Proton Bank înainte de vânzarea către Eurobank (măsura NP3)
(95)
În conformitate cu dispozițiile contractului de vânzare din 15 iulie 2013, HFSF s-a angajat deja să injecteze suma de 395 de milioane EUR în Nea Proton Bank (60). HFSF a plătit suma de 395 de milioane EUR la 28 august 2013.
2.3.4.2. Măsurile de ajutor în favoarea New TT Bank
(96)
Începând cu anul 2008, T Bank, TT Bank și New TT Bank au beneficiat de mai multe măsuri de ajutor. Tabelul 8 oferă o imagine de ansamblu asupra măsurilor de ajutor în cauză.
Tabelul 8
Prezentare generală a măsurilor de ajutor în favoarea T Bank și TT Bank.
Beneficiarul ajutorului
Măsură
Descriere
Entitatea care acordă ajutorul
Data
Valoarea ajutorului de stat (în milioane EUR)
Activitățile T Bank transferate către TT Bank (61)
T
Acoperirea deficitului de finanțare din T Bank către TT Bank (partea 1)
HDIGF
Decembrie 2011
450
După finalizarea calculării deficitului de finanțare, acoperirea soldului deficitului de finanțare din T Bank către TT Bank (partea 2)
HFSF
14.2.2013
227
Valoarea totală a T
677
TT Bank
TT
Injecția de capital
Capitalul în cadrul măsurii de recapitalizare: acțiunile preferențiale emise de statul elen
Statut
Mai 2009
224,96
New TT Bank (bancă punte)
NTT 1
Deficit de finanțare de la TT către NTT
Acoperirea deficitului de finanțare din TT către New TT Bank (partea 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
După finalizarea calculării deficitului de finanțare, acoperirea soldului deficitului de finanțare din TT Bank către New TT Bank (partea 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Valoarea totală a NTT1
3 732,6
NTT 2
Injecția de capital social inițial
Capitalul social inițial al New TT Bank
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1. Măsura de ajutor în favoarea T Bank
Intervenția prin schema de rezoluție bancară a Fondului elen de garantare a depozitelor și investițiilor în favoarea T Bank, în valoare de 677 de milioane EUR (măsura T)
(97)
Schema de rezoluție bancară a Fondului elen de garantare a depozitelor și investițiilor și HFSF au finanțat deficitul de finanțare rezultat din transferul activităților de la T Bank către TT Bank, reprezentând diferența dintre valoarea justă a activelor transferate din TT Bank către T Bank și valoarea justă a pasivelor transferate. În conformitate cu o decizie a Băncii Greciei din 17 decembrie 2011, prin schema de rezoluție bancară a Fondului elen de garantare a depozitelor și investițiilor s-a achitat suma de 450 de milioane EUR (62), care corespundea unei valori de aproximativ două treimi din deficitul de finanțare estimat. După finalizarea calculării deficitului de finanțare la o valoare de aproximativ 677 de milioane EUR, în conformitate cu o decizie a Băncii Greciei din 9 aprilie 2012 (63), la 14 februarie 2013, HFSF (64) a plătit soldul de 227 de milioane EUR (65) în favoarea New TT Bank.
2.3.4.2.2. Măsura de ajutor în favoarea TT Bank
Recapitalizarea de stat primită de TT Bank (măsura TT)
(98)
În mai 2009, TT Bank a beneficiat din partea Greciei de o injecție de capital în valoare de 224,96 de milioane EUR, echivalentul a aproximativ 2,9 % din activele ponderate în funcție de risc ale grupului la momentul respectiv, în cadrul măsurii de recapitalizare care face parte din schema de sprijinire a băncilor elene. Injecția de capital s-a realizat sub formă de acțiuni preferențiale.
2.3.4.2.3. Măsuri de ajutor în favoarea New TT Bank
(i) Acoperirea deficitului de finanțare al New TT Bank în valoare de 3 732,6 milioane EUR (măsura NTT1)
(99)
HFSF a acoperit deficitul de finanțare al New TT Bank, reprezentând diferența dintre valoarea activelor transferate din TT Bank către New TT și valoarea nominală a pasivelor transferate. În conformitate cu o decizie a Băncii Greciei din 18 ianuarie 2013, HFSF a plătit, la 29 ianuarie 2013, suma de 2 730,8 milioane EUR (66), reprezentând aproximativ două treimi din deficitul de finanțare estimat. După ce Banca Greciei a finalizat calcularea deficitului de finanțare la 3 732,6 milioane EUR (67), în conformitate cu o decizie a Băncii Greciei din 21 mai 2013, HFSF a plătit la 14 iunie 2013 suma rămasă de 1 001,7 milioane EUR către New TT Bank.
(ii) Injecțiile de capital efectuate de către HFSF în favoarea New TT Bank (măsura NTT2)
(100)
HFSF a fost unicul acționar al New TT Bank și i-a pus acesteia la dispoziție ajutoare de stat sub formă de capital social inițial (acțiuni comune) în valoare de 500 de milioane EUR.
2.4. PLANUL DE RESTRUCTURARE ȘI NOUL MODEL DE AFACERI
(101)
La 16 aprilie 2014, Grecia a prezentat planul de restructurare a Băncii, care explică modul în care Banca, ca entitate combinată rezultată din achiziționarea Nea Proton Bank și New TT Bank, intenționează să își restabilească viabilitatea pe termen lung.
2.4.1. Operațiunile la nivel național
(102)
Prin planul de restructurare, Banca se va concentra pe principalele sale activități bancare în Grecia. În timp ce operațiunile sale internaționale reprezentau aproximativ 26 % din împrumuturi în 2010 (68), procentul a scăzut deja la 20 % la sfârșitul anului 2012 și va scădea în continuare la […] % până la sfârșitul anului 2018 (69).
(103)
Prioritatea de bază a Băncii este de a restabili rentabilitatea și viabilitatea operațiunilor sale bancare din Grecia până la sfârșitul perioadei de restructurare (31 decembrie 2018). În acest scop, planul de restructurare prevede o serie de măsuri care vizează îmbunătățirea eficienței operaționale a Băncii și a marjei nete a dobânzilor, precum și măsuri de consolidare a poziției sale de capital și a structurii bilanțului.
(104)
În ceea ce privește eficiența operațională, Banca a inițiat deja un vast program de raționalizare cu mult înainte de preluarea New TT Bank și a Nea Proton Bank. Începând din 2010, Banca și-a redus prezența fizică în Grecia. Banca și-a redus numărul de sucursale prin mijloace proprii (cu excepția achizițiilor New TT Bank și Nea Proton Bank) de la 564 în iunie 2008 la […] în 2014, precum și numărul de angajați din Grecia (de la 10 142 în 2008 la 9 037 în 2012) (70).
(105)
Până la expirarea planului de restructurare, Banca are în vedere reducerea atât a numărului de sucursale, de la 645 la 31 decembrie 2012 la […] la 31 decembrie 2018, pe bază proforma, precum și a numărului de angajați, de la 12 430 la […], pe bază proforma, luând în considerare Nea Proton Bank și New TT Bank (71).
(106)
Creșterea eficienței în ceea ce privește numărul de sucursale și personalul va contribui la reducerea costului total al activităților bancare elene cumulate cu […] % de la 913 milioane EUR anual în 2013 (72) la […] milioane EUR în 2018 (73). În consecință, indicatorul estimat de eficiență a costurilor pentru activitățile bancare ale Băncii în Grecia va scădea sub […] % la sfârșitul perioadei de restructurare, față de 60 % în 2012.
(107)
Planul de restructurare descrie, de asemenea, modul în care Banca își va îmbunătăți baza de finanțare a costurilor, care este esențială pentru restabilirea viabilității. Banca se așteaptă să fie în măsură să reducă ratele dobânzilor la depozite în condițiile unui mediu mai stabil și, în special, ale stabilizării și redresării prevăzute a economiei Greciei, care se așteaptă să crească din nou începând cu 2014. Se preconizează că spread-urile aferente ratelor dobânzii la depozite (media pentru depozitele la termen, depozitele la vedere și ratele de economisire) vor scădea în Grecia de la 223 puncte de bază în 2012 la […] puncte de bază în 2018 (74). Scăderea spread-urilor va fi realizată în primul rând prin plata unor rate mult mai reduse pentru depozitele la termen. În mod similar, utilizarea de către Bancă a injecțiilor de capital și a finanțării mai ample din Eurosistem va scădea de la 42,9 % din activele sale totale la nivel de grup în 2012 la […] % în 2018 (75).
(108)
Planul de restructurare anticipează că Banca își va consolida, de asemenea, bilanțul. Raportul net împrumuturi/depozite al Băncii în Grecia va scădea la […] % în 2018 (în scădere de la 160 % în 2012 și 115 % în 2013) (76), în timp ce adecvarea capitalului se va îmbunătăți cu o rată a capitalului de bază de rangul 1 […] % la nivel de grup în 2018 (77) (în locul capitalului propriu negativ înainte de prima recapitalizare punte).
(109)
O altă prioritate strategică a Băncii constă în gestionarea creditelor neperformante. Pe lângă consolidarea proceselor de credit în ceea ce privește atât generarea de împrumuturi, cât și restructurarea împrumuturilor neperformante, planul de restructurare se axează pe gestionarea expunerilor depreciate și pe crearea unei noi unități de remediere. Unitatea va fi dedicată restructurării expunerilor depreciate. Aceasta va beneficia de expertiza a 30 până la 50 de administratori ai relației de remediere (78). Rata de împrumuturi neperformante va atinge […] % la nivel de grup în 2015 ([…] % în 2015 pentru piața internă din Grecia (79)) și ulterior va începe să scadă, cu o rată estimată de […] % la sfârșitul perioadei de restructurare (80) (30 % în Grecia înainte de eliminarea din bilanț a datoriilor). Deprecierea împrumuturilor Băncii în Grecia va scădea de la 1 652 de milioane EUR în 2013 la […] milioane EUR în 2018 (81), ca urmare a redresării economiei elene.
(110)
Îmbunătățirea eficienței operaționale, reducerea marjei nete a dobânzii și scăderea costului riscului vor permite Băncii să fie profitabilă în Grecia începând cu anul 2015. Banca anticipează că, la nivel consolidat, pierderile sale se vor ridica la […] milioane EUR în 2014 și la […] milioane EUR în 2015, iar profitul său se va ridica la […] milioane EUR, […] milioane EUR și […] milioane EUR în 2016, 2017 și, respectiv, în 2018 (82). Rentabilitatea capitalurilor proprii consolidate va atinge […] % în 2018 (83). Nivelul de rentabilitate va fi determinat în principal de piața elenă (cu o rentabilitate a capitalului propriu de […] % la sfârșitul perioadei de restructurare), în timp ce […] și […] vor raporta niveluri inferioare ale rentabilității (de […] % și, respectiv, […] %).
2.4.2. Activitățile bancare internaționale
(111)
Banca a început deja să își reducă gradul de îndatorare și să își restructureze rețeaua internațională. Aceasta a vândut deja filiale în Turcia (Eurobank Tefken) și Polonia (EFG Poland). Deficitul comercial, și anume diferența dintre valoarea totală a depunerilor și valoarea totală a împrumuturilor pentru o anumită filială, al rețelei internaționale rămase a scăzut de la 1,7 miliarde EUR în 2010 la 0,8 miliarde EUR, în timp ce cheltuielile de exploatare au fost reduse cu 9 % între 2010 și 2012 (84).
(112)
Banca va continua să își restructureze rețeaua internațională și să reducă gradul de îndatorare al acesteia. În special, Banca s-a angajat să reducă dimensiunea portofoliului său de active internaționale la 8,77 miliarde EUR până la 30 iunie 2017. Banca s-a angajat, de asemenea, să reducă portofoliul la 3,5 miliarde EUR în cazul în care ar fi fost necesar ca HFSF să acorde o injecție de capital în valoare de peste 1 miliard EUR pentru viitoarea majorare a capitalului social.
(113)
O opțiune analizată de către Bancă în planul de restructurare pentru a se conforma obiectivului stabilit este să își vândă activele deținute în […] (85).
(114)
Dezinvestițiile reprezintă […] % din activele externe ale Băncii la 31 decembrie 2012. Prin urmare, activele externe s-ar ridica la […] miliarde EUR la 31 decembrie 2018, cu o rețea internațională axată pe […] și […].
(115)
Planul de restructurare evidențiază necesitatea de a reduce dependența filialelor străine de întreprinderea-mamă elenă în ceea ce privește nevoile de finanțare și de a continua protejarea poziției de capital a Băncii.
(116)
În acest scop, Banca intenționează să pună în aplicare un program de reducere semnificativă a costurilor în cadrul rețelei internaționale, […]. În […], de exemplu, sucursalele […] vor fi închise, iar forța de muncă va scădea cu […] angajați de la 31 decembrie 2012 până la vânzarea filialei în […] (86).
(117)
Banca își va reduce finanțarea totală a filialelor străine de la 2 miliarde EUR în 2012 la […] în 2018 (87), în timp ce randamentul capitalului propriu va atinge […] % și […] % la […] și, respectiv, […].
2.4.3. Activitățile nebancare: vânzarea activităților din domeniul imobiliar și al asigurărilor
(118)
Banca și-a redus participația la filiala sa din domeniul imobiliar, Eurobank Properties, sub 35 % printr-o majorare a capitalului social, cu un impact pozitiv asupra ratei de bază a capitalului de rangul I al Băncii (88). Banca va cesiona integral filiala respectivă până la 31 decembrie 2018.
(119)
De asemenea, Banca intenționează să își vândă filialele de asigurări până la […].
2.4.4. Majorarea capitalului privat și contribuția din partea acționarilor existenți și a creditorilor subordonați
(120)
Banca a reușit să strângă capital pe piață, reducând astfel ajutoarele de stat de care a avut nevoie.
(121)
Participarea acționarilor a scăzut foarte mult în urma recapitalizării din primăvara anului 2013, întrucât HFSF a primit 98,56 % din acțiunile Băncii, lăsând acționarilor preexistenți o participare de doar 1,44 %. Prin urmare, HFSF a preluat controlul deplin al Băncii în iunie 2013. Începând din 2008 nu au fost plătite dividende în numerar.
(122)
În februarie 2012, Banca s-a oferit să răscumpere instrumente hibride de la investitori privați la un preț cuprins între 40 % și 50 % din valoarea lor nominală. Prețul de răscumpărare a fost determinat pe baza valorii de piață a instrumentelor și conținea o primă de nu mai mult de zece puncte procentuale, care a fost adăugată pentru a-i încuraja pe investitori să participe la răscumpărare. Oferta a fost acceptată pentru aproximativ 50 % din valoarea nominală totală a instrumentelor care, după luarea în considerare a costurilor tranzacției, au părăsit Banca cu un profit de 248 de milioane EUR (89).
(123)
În mai 2013, Banca a anunțat un alt exercițiu de gestionare a pasivelor. Banca a oferit titularilor de creanțe posibilitatea de a converti titlurile de valoare de nivel inferior de rangul 1 și de rangul 2, în valoare de 662 de milioane EUR în acțiuni ordinare, la valoarea nominală. Prețul de conversie a fost stabilit astfel încât să fie egal cu prețul de subscriere plătit de către HFSF pentru recapitalizarea din primăvara anului 2013 (90). Procentul de acceptare a fost de 48 %. Întrucât titularii de obligațiuni de rang inferior 1 și de rang inferior 2 și-au convertit titlurile de valoare în instrumente subordonate de nivel inferior fără o plată în numerar, capitalul acumulat s-a ridicat la 317 milioane EUR.
(124)
Ca urmare a celor două răscumpărări, valoarea creanțelor subordonate și hibride a scăzut de la 1 045 de milioane EUR la 31 decembrie 2011 la 283 de milioane EUR la 31 decembrie 2013 (91).
2.5. ANGAJAMENTELE AUTORITĂȚILOR ELENE
(125)
Grecia și-a luat angajamentul că Banca și filialele sale vor pune în aplicare planul de restructurare prezentat la 16 aprilie 2014 și a oferit angajamente viitoare în ceea ce privește punerea în aplicare a planului de restructurare (denumite în continuare „angajamentele”). Angajamentele enumerate în anexă sunt rezumate în prezenta secțiune.
(126)
În primul rând, Grecia și-a asumat angajamentul că Banca își va restructura operațiunile comerciale în Grecia, stabilind un număr maxim de sucursale și de angajați, precum și un cuantum maxim al costurilor totale care trebuie să fie respectat la 31 decembrie 2017 (92).
(127)
De asemenea, Grecia a oferit un angajament că Banca va reduce costul depozitelor atrase în Grecia și va respecta un raport maxim al împrumuturilor nete față de depozite până la 31 decembrie 2017 (93).
(128)
În ceea ce privește filialele străine ale Băncii, Grecia și-a asumat angajamentul că Banca nu va oferi sprijin suplimentar sub formă de capital, dacă nu sunt îndeplinite unele condiții prestabilite. De asemenea, Grecia a oferit un angajament că Banca își va reduce în mod semnificativ activele internaționale până la 30 iunie 2018 (94).
(129)
Grecia și-a asumat angajamentul că Banca își va cesiona activitățile din domeniul asigurărilor, filiala din domeniul imobiliar și o serie de titluri de valoare și va reduce dimensiunea portofoliului de fonduri de capital privat. De asemenea, Banca nu va achiziționa titluri fără grad investițional (non-investment grade), cu excepții limitate (95).
(130)
Grecia a emis o serie de angajamente legate de guvernanța corporativă a Băncii. De asemenea, aceasta s-a angajat să limiteze remunerația angajaților și a directorilor Băncii pentru ca Banca să respecte legile elene privind guvernanța corporativă și să instituie o structură organizatorică adecvată și eficientă (96).
(131)
De asemenea, Grecia a oferit un angajament că Banca își va consolida politica de creditare, pentru a preveni orice discriminare, în orice etapă a procesului de creditare și pentru a garanta că deciziile privind acordarea și restructurarea împrumuturilor urmăresc maximizarea rentabilității Băncii. Grecia și-a asumat angajamentul că Banca va îmbunătăți monitorizarea riscului de credit, precum și restructurarea împrumuturilor (97).
(132)
O serie de angajamente vizează operațiunile Băncii cu debitorii afiliați. Angajamentele vizează să asigure că Banca nu se abate de la practicile bancare prudente atunci când acordă sau restructurează împrumuturile acordate angajaților, administratorilor și acționarilor săi, precum și entităților publice, partidelor politice și întreprinderilor din domeniul media (98).
(133)
În cele din urmă, Grecia și-a asumat angajamentul de a impune restricții suplimentare pentru Bancă, cum ar fi o interdicție privind cupoanele și dividendele, o interdicție privind achizițiile și o interdicție de publicitate (99).
(134)
Angajamentele vor fi monitorizate până la 31 decembrie 2018 de către un mandatar însărcinat cu monitorizarea.
(135)
Separat, în cadrul majorării actuale a capitalului Băncii, întrucât HFSF sprijină majorarea capitalului, Grecia s-a angajat să pună în aplicare măsurile prevăzute în articolul 6a din legea de instituire a HFSF, astfel cum a fost modificată la 30 martie 2014, dispoziție care vizează alocarea sumei reziduale a deficitului de capital al unei instituții de credit către deținătorii de instrumente de capital și alte pasive subordonate, după caz, înainte de orice injecție de capital din partea HFSF.
3. MOTIVELE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE
3.1. MOTIVELE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE PRIVIND RECAPITALIZARE PUNTE
(136)
La 27 iulie 2012, Comisia a deschis procedura oficială de investigare pentru a verifica dacă au fost îndeplinite condițiile din Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar (100) în ceea ce privește caracterul adecvat, necesitatea și proporționalitatea primei recapitalizări punte acordate de către HFSF în favoarea Băncii (măsura B1).
(137)
În ceea ce privește caracterul adecvat al măsurii, dat fiind că ajutorul a survenit ulterior recapitalizării și ajutorului sub formă de lichidități și dată fiind prelungirea perioadei de salvare, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la măsura în care au fost întreprinse toate acțiunile posibile de către Bancă pentru a evita o nevoie de ajutor viitoare (101). De asemenea, pentru Comisie nu era clar cine va controla Banca în momentul în care recapitalizarea punte urma să fie înlocuită cu o recapitalizare permanentă (102), întrucât Banca putea intra sub controlul statului sau al proprietarilor privați minoritari. Comisia a menționat că dorește să se asigure că, în ambele cazuri, calitatea administrării Băncii și, în special, procesul de acordare a împrumuturilor nu se vor deteriora.
(138)
În ceea ce privește necesitatea primei recapitalizări punte, în considerentul 66 din decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank, Comisia a pus sub semnul întrebării faptul dacă au fost luate toate măsurile posibile pentru a se evita ca Banca să aibă din nou nevoie de ajutor în viitor. De asemenea, întrucât durata recapitalizării punte era incertă, Comisia nu a putut concluziona dacă aceasta a fost suficientă și dacă a respectat principiile de remunerare și de repartizare a sarcinilor în temeiul normelor privind ajutoarele de stat. În plus, întrucât condițiile conversiei primei recapitalizări punte într-o recapitalizare permanentă nu erau cunoscute la momentul adoptării deciziei de inițiere a procedurii privind Eurobank, Comisia nu a putut să le evalueze.
(139)
În ceea ce privește proporționalitatea măsurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la măsura în care măsurile de salvgardare (interdicția de publicitate, interdicția privind plata dividendelor și a cupoanelor, interdicția privind opțiunea de cumpărare și interdicția de răscumpărare, astfel cum sunt descrise în considerentul 71 din decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank) au fost suficiente în raport cu recapitalizarea punte 1. De asemenea, în considerentul 72 din decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank, Comisia a afirmat că denaturările concurenței ar putea fi cauzate de lipsa normelor care împiedică HFSF să coordoneze toate cele patru mari bănci din Grecia (și anume Banca, Alpha Bank, NBG și Piraeus) și de lipsa unor măsuri de salvgardare adecvate pentru a evita schimbul de informații sensibile din punct de vedere comercial între bănci. Prin urmare, Comisia a propus desemnarea unui mandatar însărcinat cu monitorizarea, care va fi prezent fizic în Bancă.
3.2. MOTIVELE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE PRIVIND NEA PROTON BANK
(140)
La 26 iulie 2012, Comisia a deschis procedura oficială de investigare pentru a verifica dacă întervenția în valoare de 1 122 de milioane EUR prin schema de rezoluție bancară a Fondului elen de garantare a depozitelor și investițiilor (măsura NP1), precum și injecțiile de capital în valoare de 250 de milioane EUR din partea HFSF și injecțiile de capital ale HFSF în valoare totală de 300 de milioane EUR (măsura NP2) în favoarea Nea Proton Bank au respectat criteriile generale de compatibilitate și cerințele din Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, Comunicarea privind recapitalizarea (103) și Comunicarea privind restructurarea (104) (restabilirea viabilității pe termen lung, repartizarea sarcinilor și limitarea ajutorului la minimul necesar, precum și limitarea denaturării concurenței).
(141)
În ceea ce privește caracterul adecvat al măsurilor, Comisia a afirmat că măsurile respective au fost adecvate ca ajutoare pentru salvare.
(142)
În ceea ce privește necesitatea măsurilor, Comisia a observat că intervenția schemei de rezoluție bancară a Fondului elen de garantare a depozitelor și investițiilor a fost necesară atât prin prisma sumei, cât și a formei, în timp ce injecțiile de capital ale HFSF au fost necesare doar prin prisma formei acestora. Cu toate acestea, în ceea ce privește valoarea injecțiilor de capital ale HFSF, în considerentul 59 din decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la măsura în care Nea Proton Bank își va putea restabili viabilitatea pe termen lung prin propriile mijloace și dacă o restructurare prin mijloace proprii a fost opțiunea cea mai ieftină disponibilă. De asemenea, în considerentele 60 și 61 din decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton, Comisia a afirmat că incapacitatea Nea Proton Bank de a remunera în mod suficient recapitalizarea de către HFSF a creat îndoieli cu privire la măsura în care aceasta este o bancă fundamental solidă și, prin urmare, a condus la necesitatea unei restructurări profunde.
(143)
În ceea ce privește proporționalitatea măsurilor, Comisia a considerat că acestea sunt proporționale ca ajutor pentru salvare.
(144)
În ceea ce privește restabilirea viabilității pe termen lung a Nea Proton Bank, în considerentul 65 din decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton Bank, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la măsura în care banca ar putea deveni viabilă în mod autonom.
(145)
Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că restructurarea propusă a fost suficientă în raport cu amploarea restructurării necesare având în vedere absența unei remunerații suficiente.
3.3. MOTIVELE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE PRIVIND NEW TT BANK
(146)
La 6 mai 2013, Comisia a deschis procedura oficială de investigare pentru a verifica dacă cele 4,1 miliarde EUR care acoperă deficitul de finanțare pentru activitățile transferate de la TT Bank către New TT Bank (măsura NTT1), injecția de capital în valoare de 500 de milioane EUR acordată de către HFSF în favoarea New TT Bank (măsura NTT2), injecția de capital în valoare de 224,96 de milioane EUR sub formă de acțiuni preferențiale în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene în favoarea TT Bank (măsura TT) și intervenția în valoare de 0,68 miliarde EUR prin schema de rezoluție bancară a Fondului elen de garantare a depozitelor și investițiilor în activele T Bank care au fost transferate către TT Bank (măsura T) respectă criteriile generale de compatibilitate și cerințele prevăzute de Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, Comunicarea privind recapitalizarea și Comunicarea privind restructurarea (restabilirea viabilității pe termen lung, repartizarea sarcinilor și limitarea ajutorului la minimul necesar, precum și limitarea denaturărilor concurenței).
(147)
Comisia a considerat că ambele măsuri NTT2 și NTT1 au fost adecvate și necesare în forma lor de ajutoare pentru salvare. În ceea ce privește necesitatea măsurii NTT2, vizavi de cuantumul său, punând la îndoială viabilitatea pe termen lung a New TT Bank în mod independent, Comisia a considerat că restructurarea prin mijloace proprii ar putea să nu fie singura și nici cea mai ieftină opțiune disponibilă (105). În ceea ce privește remunerația aferentă ambelor măsuri, Comisia a arătat că acoperirea deficitului de finanțare a fost un cost definitiv, fără compensarea veniturilor viitoare, ceea ce a declanșat necesitatea unei restructurări în profunzime (106).
(148)
În ceea ce privește proporționalitatea ambelor măsuri, Comisia consideră că măsurile NTT2 și NTT1 au fost proporționale ca ajutor pentru salvare pe termen scurt, dar considerentul 79 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT prevede necesitatea punerii rapide în aplicare a unor măsuri care să limiteze efectele colaterale negative.
(149)
În ceea ce privește compatibilitatea măsurii, la 16 mai 2012, Comisia a aprobat-o deja temporar ca ajutor pentru salvare în decizia sa referitoare la rezoluția T Bank („decizia privind T Bank”) (107), dar nu a putut aproba definitiv ajutorul acordat pentru activitățile T Bank care au fost transferate către TT Bank. Prin decizia de inițiere a procedurii privind New TT, Comisia a prelungit (108) autorizarea măsurii ca ajutor pentru salvare până în momentul în care va lua o decizie finală cu privire la o versiune actualizată a planului de restructurare pentru TT Bank.
(150)
În ceea ce privește compatibilitatea măsurilor cu dispozițiile Comunicării privind restructurarea, Comisia și-a exprimat îndoieli cu privire la măsura în care New TT Bank va putea să își restabilească viabilitatea pe termen lung prin mijloace proprii. Scepticismul Comisiei s-a bazat pe numărul limitat al măsurilor propuse spre a fi puse în aplicare de către New TT Bank pentru a genera profituri în viitor, nesiguranța sistemului de pensionare voluntară în ceea ce privește momentul și rata de acceptare de către angajați, absența unor măsuri suplimentare pentru reducerea costurilor de personal, lipsa unor măsuri de raționalizare a rețelei de sucursale după achiziționarea T Bank și eșecul concomitent de a exploata sinergiile potențiale (109).
(151)
În considerentele 90 și 91 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT Bank, Comisia și-a exprimat preocuparea cu privire la măsura în care scăderea ambițioasă a marjelor dobânzilor la depozitele existente și creșterea marjelor de creditare în acordarea de împrumuturi noi pot fi puse în aplicare fără ca New TT Bank să piardă un număr semnificativ de clienți și fără acordarea unor împrumuturi riscante. De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoieli cu privire la măsura în care New TT Bank își va dubla portofoliul de împrumuturi către întreprinderi conform planificării și dacă, dată fiind lipsa de expertiză, aceasta va putea atinge rata de creștere puternică estimată a veniturilor nete din dobânzi.
(152)
În consecință, la considerentul 95 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT Bank, Comisia consideră că reintegrarea TT Bank într-o întreprindere financiară rentabilă de mai mare anvergură va crește perspectivele de viabilitate ale New TT Bank deoarece va permite raționalizarea costurilor, reevaluarea depozitelor și a împrumuturilor noi și furnizarea unei game mai largi de produse.
(153)
Întrucât New TT Bank a adăpostit activitățile economice desfășurate anterior în cadrul TT Bank, inclusiv cele ale T Bank, Comisia a deschis o procedură oficială de investigare pentru a stabili dacă măsurile T și TT au oferit o soluție pe termen lung pentru viabilitatea New TT Bank și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.
(154)
În ceea ce privește partajarea sarcinilor, Comisia a considerat că restructurarea prin mijloace proprii a condus la creșterea costurilor de restructurare și, prin urmare, a pus la îndoială faptul că ajutorul de stat a fost limitat la minim. De asemenea, Comisia a observat că, în pofida faptului că s-a realizat o împărțire suficientă a sarcinilor acționarilor și ale titularilor de creanțe subordonate, care a fost probabil valoarea maximă posibilă, absența remunerațiilor a condus la necesitatea unei restructurări profunde, în ceea ce privește atât măsurile de viabilitate, cât și măsurile de limitare a denaturării concurenței. Comisia a observat, de asemenea, că faptul că o mare parte din pierderile suportate a rezultat din anularea datoriei în favoarea statului a justificat o remunerare mai mică (110).
(155)
În ceea ce privește denaturarea concurenței, Comisia a observat că volumul uriaș al ajutorului primit de către TT Bank și activitățile T Bank transferate, precum și lipsa remunerării au condus la o restructurare profundă și la reducerea prezenței pe piață a New TT Bank. De asemenea, în timp ce pierderile au provenit în principal din deținerea de obligațiuni emise de statul elen, Comisia a observat că TT Bank a deținut mai multe obligațiuni emise de statul elen decât alte bănci elene în raport cu dimensiunea sa și a considerat că acest lucru reflectă o asumare inadecvată a riscurilor (111). În sfârșit, Comisia a remarcat că, deși New TT Bank a rămas pe piață pentru o perioadă aproape egală cu cea a TT Bank, denaturarea concurenței a fost limitată, date fiind dimensiunile relativ mici ale TT Bank și lipsa unor activități externe. Cu toate acestea, Comisia și-a pus întrebarea dacă s-au luat suficiente măsuri pentru a se limita denaturarea nejustificată a concurenței și a considerat că ar putea fi necesare interdicția privind determinarea prețului pe piață și alte măsuri de natură comportamentală (112).
4. OBSERVAȚII ALE PĂRȚILOR INTERESATE CU PRIVIRE LA PROCEDURA OFICIALĂ DE INVESTIGARE ÎN CEEA CE PRIVEȘTE PRIMA RECAPITALIZARE PUNTE
OBSERVAȚII DIN PARTEA UNEI BĂNCI ELENE
(156)
La 3 ianuarie 2013, Comisia a primit observații prezentate de o bancă elenă asupra deciziei de inițiere a procedurii privind Eurobank. Banca elenă a afirmat că recapitalizarea băncilor elene de către HFSF constituie, în principiu, un pas binevenit în vederea realizării unui sistem bancar mai sănătos și mai viabil și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la recapitalizarea Eurobank.
(157)
Cu toate acestea, în timp ce și-a exprimat sprijinul deplin pentru principiul recapitalizării băncilor elene de către HFSF, banca elenă a explicat că, pentru a reduce la minimum denaturarea concurenței și pentru a evita discriminarea, se preconizează că recapitalizarea de către HFSF va fi deschisă pentru toate băncile care își desfășoară activitatea în Grecia în condiții similare.
5. OBSERVAȚIILE GRECIEI CU PRIVIRE LA PROCEDURILE OFICIALE DE INVESTIGARE
5.1. OBSERVAȚIILE GRECIEI CU PRIVIRE LA PROCEDURA OFICIALĂ DE INVESTIGARE ÎN CEEA CE PRIVEȘTE PRIMA RECAPITALIZARE PUNTE
(158)
La 5 septembrie 2012, Grecia a prezentat observații care au fost pregătite de Banca Greciei și de HFSF cu privire la decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank.
5.1.1. Observații pregătite de Banca Greciei
(159)
În ceea ce privește caracterul adecvat al primei recapitalizări punte, Banca Greciei a menționat, de asemenea, că suma de 18 miliarde EUR sub formă de capital prin care HFSF a recapitalizat cele mai mari patru bănci elene în mai 2012 a fost mai mică decât suma finală necesară pentru a permite băncilor respective să atingă treptat și să mențină o rată a capitalului de bază de rangul 1 la un nivel stabilit de 10 % până în iunie 2012 și o rată a capitalului de bază de rangul 1 la un nivel stabilit de 7 % în cadrul unui scenariu de criză negativ pe o perioadă de trei ani. De asemenea, Banca Greciei a afirmat că prima recapitalizare punte a fost temporară, dat fiind că procesul de recapitalizare va fi încheiat cu majorări de capital social din partea celor patru bănci.
(160)
De asemenea, Banca Greciei a observat că recapitalizarea celor mai mari bănci elene face parte din restructurarea pe termen lung a sectorului bancar elen. Aceasta a remarcat, de asemenea, faptul că, în cazul în care o bancă este privatizată, conducerea sa, cel mai probabil, va rămâne neschimbată, în timp ce, în cazul în care o bancă devine proprietatea statului (și anume, deținută de HFSF), HFSF poate numi o nouă conducere care, în orice caz, va fi evaluată de Banca Greciei. Banca Greciei a observat că HFSF evaluează cadrul de guvernanță al întreprinderii, caracterul adecvat al conducerii și profilul de risc al fiecărei bănci în permanență, pentru a garanta că nu sunt asumate riscuri excesive. De asemenea, aceasta a subliniat că HFSF a desemnat deja reprezentanți în consiliul de administrație al băncilor recapitalizate.
(161)
În ceea ce privește necesitatea primei recapitalizări punte, Banca Greciei a observat că recapitalizarea Băncii a fost limitată astfel încât să se asigure îndeplinirea cerințelor minime de capital (8 %). De asemenea, a declarat că perioadele îndelungate de timp anterioare recapitalizării s-au datorat deteriorării bruște a mediului operațional în Grecia și impactului programului de implicare a sectorului privat, gradului de complexitate al întregului proiect și necesității de a crește la maximum participarea investitorilor privați la creșterea capitalului social.
(162)
În ceea ce privește proporționalitatea primei recapitalizări punte, Banca Greciei a subliniat că punerea integrală în aplicare a planului de restructurare care urmează să fie prezentat Comisiei este protejată prin faptul că suspendarea drepturilor de vot ale HFSF va fi revocată în cazul în care, printre altele, planul de restructurare este încălcat în mod substanțial. Banca Greciei a observat, de asemenea, că dificultățile Băncii nu se datorau unei subestimări a riscurilor de către conducerea Băncii sau unor acțiuni agresive din punct de vedere comercial.
5.1.2. Observații pregătite de HFSF
(163)
În ceea ce privește caracterul adecvat al primei recapitalizări punte, pentru a aborda problema intervenției potențiale a statului în cazul în care statul acordă ajutoare de stat în cuantumuri ridicate prin intermediul HFSF și HFSF are drepturi de vot depline, HFSF a declarat că băncile finanțate de HFSF nu sunt considerate a fi entități publice sau sub controlul statului și că acestea nu vor fi controlate de stat după ce au fost în permanență recapitalizate de către HFSF. HFSF a subliniat că este o persoană juridică de drept privat pe deplin independentă, cu autonomie de decizie. Aceasta nu este supusă controlului guvernului, în temeiul articolului 16C alineatul (2) din Legea de instituire a HFSF, potrivit căreia instituțiile de credit cărora HFSF le-a acordat sprijin sub formă de capital nu fac parte din sectorul public în general. De asemenea, au fost transmise observații cu privire la structura de conducere a HFSF.
(164)
În ceea ce privește intervenția HFSF în conducerea Băncii, HFSF a afirmat că respectă autonomia Băncii și nu interferează cu gestionarea zilnică a acesteia, dat fiind că rolul său se limitează la cel prevăzut în legea de instituire a HFSF. HFSF a afirmat că nu există nicio intervenție sau coordonare din partea statului și că deciziile Băncii în ceea ce privește procesul de acordare a împrumuturilor (privind, printre altele, efectele colaterale, stabilirea prețurilor și solvabilitatea debitorilor) vor fi luate pe baza unor criterii comerciale.
(165)
HFSF a subliniat că legea de instituire a HFSF și acordul de pre-subscriere stabilesc măsuri de salvgardare adecvate pentru a evita asumarea unor riscuri excesive de către acționarii existenți. HFSF a evidențiat aspecte precum (i) numirea reprezentanților FHFSF ca membri neexecutivi independenți ai consiliului de administrație al Băncii și prezența lor în comitete; (ii) aplicarea de către HFSF a principiului diligenței necesare în cadrul Băncii; și (iii) faptul că, după recapitalizarea finală, drepturile sale de vot vor fi limitate numai atât timp cât Banca respectă condițiile planului de restructurare.
(166)
În ceea ce privește necesitatea primei recapitalizări punte și, în special, în ceea ce privește nivelul de remunerare a ajutoarelor, HFSF a afirmat că remunerarea fusese convenită cu reprezentanți ai Comisiei, ai BCE și ai FMI. Nivelul convenit a luat în considerare faptul că prima recapitalizare punte se va transforma într-o recapitalizare permanentă înainte de 30 septembrie 2012, termen care a fost stabilit în martie 2012 în cadrul Memorandumului privind politica economică și financiară încheiat între Comisie, BCE și FMI și Grecia.
(167)
În ceea ce privește proporționalitatea primei recapitalizări punte, HFSF a remarcat faptul că măsurile adoptate, precum cele descrise la considerentul 165 din prezenta decizie, constituie garanții suficiente pentru ajutoarele consistente primite și perioada de salvare îndelungată. De asemenea, HFSF a declarat că există în vigoare măsuri adecvate pentru a se asigura că băncile la care HFSF deține participații nu partajează între ele informații sensibile din punct de vedere comercial. Astfel de măsuri includ numirea unor reprezentanți diferiți ai HFSF la băncile respective, mandatele adresate reprezentanților în cauză care previn în mod specific fluxul de informații de la un reprezentant la altul și instrucțiuni interne clare pentru agenții respectivi să nu transmită informații sensibile din punct de vedere comercial ale băncilor. De asemenea, HFSF a declarat că nu își exercită drepturile în relația cu băncile într-un mod care ar putea împiedica, restricționa, denatura sau diminua ori împiedica în mod semnificativ concurența efectivă. În sfârșit, HFSF a arătat că membrii consiliului său de administrație și angajații săi se supun unor norme stricte de confidențialitate și unor obligații fiduciare și s-au angajat să respecte dispoziții privind secretul profesional cu privire la activitățile sale.
5.2. OBSERVAȚIILE GRECIEI CU PRIVIRE LA PROCEDURA OFICIALĂ DE INVESTIGARE PRIVIND NEA PROTON BANK
(168)
La 5 septembrie 2012, Grecia a prezentat observații care au fost pregătite de Banca Greciei și HFSF cu privire la decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton Bank.
5.2.1. Observații pregătite de Banca Greciei
(169)
Banca Greciei a observat că Nea Proton Bank, în calitate de instituție de credit intermediară deținută de către HFSF, nu poate oferi un plan de afaceri pe termen lung de sine stătător. De asemenea, Banca Greciei a precizat că urmărește îndeaproape punerea în aplicare a planului de afaceri întocmit de către HFSF pentru Nea Proton Bank și prezentat Comisiei pentru a se asigura că Nea Proton Bank poate fi vândută în termenul prevăzut de lege.
(170)
În ceea ce privește rata de creștere a rentabilității, Banca Greciei a arătat că se preconiza că cea mai mare parte a creșterii se va produce în cursul anului 2013 (când s-a estimat că veniturile nete din dobânzi vor crește la 55,3 milioane EUR, în comparație cu 22,7 milioane EUR în 2012), se va datora în principal reducerii cheltuielilor totale cu dobânzile și va fi rezultatul a doi factori: o reînnoire a depozitelor la termen care aveau randamente înalte în condiții mai bune și o reducere de 30 % din suma totală a depozitelor în prima jumătate a anului 2012. De asemenea, Banca Greciei a subliniat faptul că, începând cu 2013, valorile veniturilor nete din dobânzi vor circula fără probleme și nu vor ridica îndoieli cu privire la capacitatea Nea Proton Bank de a atinge obiectivul.
5.2.2. Observații pregătite de HFSF
(171)
În ceea ce privește necesitatea măsurilor în favoarea Nea Proton Bank, HFSF a constatat că Banca Greciei este autoritatea competentă pentru a decide cu privire la orice măsură de rezoluție și că HFSF a injectat capitalul minim necesar în scopuri de reglementare.
(172)
În ceea ce privește restabilirea viabilității pe termen lung a Nea Proton Bank, HFSF a făcut referire la cadrul de rezoluție în care HFSF a trebuit să vândă Nea Proton Bank în termen de doi ani și a fost de acord cu Comisia că Nea Proton Bank ar putea face parte dintr-o entitate viabilă și mai mare. Deși planul de restructurare pentru Nea Proton Bank s-a bazat pe un model „de sine stătător”, HFSF a explicat că obiectivul său a fost de a facilita vânzarea băncii respective prin îmbunătățirea gradului de atractivitate pentru investitori și a rezultatelor sale financiare. HFSF a precizat că injecțiile de capital au permis Nea Proton Bank nu numai să respecte indicele minim de adecvare a capitalului, ci și să își îmbunătățească poziția financiară și atractivitatea pentru o eventuală fuziune viitoare cu alte bănci mici. HFSF a remarcat, de asemenea, că a fost necesară o injecție suplimentară de capital pentru a acoperi pierderile din depreciere aferente programului de implicare a sectorului privat și tarifelor mărite de acordare a împrumuturilor.
(173)
HFSF a precizat că Nea Proton Bank și-a îmbunătățit costul de finanțare și loialitatea depozitelor. Dependența Nea Proton Bank față de Eurosistem a scăzut în cursul anului 2012 și banca și-a îmbunătățit poziția în ceea ce privește lichiditățile. Injecția de capital suplimentară a contribuit la reducerea ratelor dobânzilor la depozite și la îmbunătățirea marjelor ratei dobânzii. Nea Proton Bank a reevaluat deja o parte din portofoliul său de credite, utilizând prețuri bazate pe risc cu rate ale dobânzilor mult superioare costului de finanțare. De asemenea, rata de creștere preconizată a veniturilor nete din dobânzi va înregistra o expansiune conservatoare pe segmentul de piață dedicat întreprinderilor, cu o creștere a calității portofoliului.
(174)
HFSF a observat că în 2012 Nea Proton Bank și-a redus semnificativ costurile de operare, singurele sale două filiale urmau să își înceteze activitatea, participarea sa la brokerii de asigurări a fost redusă în mod semnificativ și activitățile sale de negociere în nume propriu urmau să se încheie.
(175)
În sfârșit, HFSF a remarcat că denaturarea concurenței va fi limitată, având în vedere procentul scăzut al Nea Proton Bank în totalul activelor bancare din Grecia, și că banca nu avea în vedere o atragere a depozitelor agresivă.
5.3. OBSERVAȚIILE GRECIEI CU PRIVIRE LA PROCEDURA FORMALĂ DE INVESTIGARE PRIVIND NEW TT BANK
(176)
La 19 iulie 2013, Ministerul de Finanțe a transmis observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii privind New TT.
(177)
În ceea ce privește necesitatea măsurii NTT1, Ministerul de Finanțe a adăugat că valoarea exactă a activelor și pasivelor care au fost transferate către New TT Bank a fost definită pe baza raportului auditorilor externi în conformitate cu articolul 63E alineatul (6) din Legea nr. 3601/2007.
(178)
În ceea ce privește necesitatea măsurii NTT2, Ministerul de Finanțe a declarat că cel de al doilea program de ajustare pentru Grecia (revizuirea a doua - mai 2013) impunea vânzarea New TT Bank către un terț până la 15 iulie 2013.
(179)
În ceea ce privește remunerarea măsurilor NTT1 și NTT 2, Ministerul de Finanțe a constatat că HFSF, care acoperă deficitul de finanțare până la 31 decembrie 2013 în locul Fondului elen de garantare a depozitelor și investițiilor, beneficiază de un tratament preferențial înaintea altor creditori chirografari în caz de lichidare a activelor care au rămas în proprietatea TT Bank și că doar cererile lucrătorilor de a beneficia de 50 % din compensația care li se cuvine au prioritatea în fața creanțelor HFSF. Prin urmare, acesta a arătat că lichidarea activelor respective va aduce beneficii în principal HFSF și, prin urmare, va reduce costul suportat de stat.
(180)
În ceea ce privește restabilirea viabilității pe termen lung a New TT Bank, Ministerul de Finanțe a arătat că, în calitate de instituție de credit intermediară, New TT Bank a trebuit să fie vândută în termen de doi ani de la înființarea sa, în conformitate cu articolul 63e din Legea nr. 3601/2007. Conform Memorandumului privind politica economică și financiară din mai 2013, vânzarea New TT Bank urma să fie finalizată până la 15 iulie 2013, asigurând astfel viabilitatea pe termen lung a activităților sale.
6. EVALUAREA AJUTOARELOR ÎN FAVOAREA ÎNTREPRINDERILOR ACHIZIȚIONATE
6.1. EVALUAREA AJUTORULUI ÎN FAVOAREA NEA PROTON BANK
6.1.1. Existența și cuantumul ajutorului
(181)
Comisia trebuie să stabilească existența ajutorului de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Dispoziția din tratat definește ajutorul de stat ca orice ajutor acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care afectează schimburile comerciale între statele membre.
6.1.1.1. Existența ajutorului în măsurile acordate în cadrul schemei de sprijin pentru băncile elene (măsurile Pr1, Pr2 și Pr3)
(182)
Injecția de capital în valoare de 80 de milioane EUR din partea statului elen în Proton Bank în mai 2009 (măsura Pr1), titlurile emise de guvernul elen în valoare de 78 de milioane EUR obținute de Proton Bank în aprilie 2009 (măsura Pr2) și garanția de stat acordată Proton Bank pentru emisiunea de obligațiuni cu o valoare nominală de 149,4 milioane EUR în iulie 2010 (măsura Pr3) au fost acordate în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene (113). În decizia de aprobare a schemei, Comisia a concluzionat că măsurile acordate în cadrul schemei respective constituie ajutor de stat.
(183)
Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 38 din decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton, Nea Proton Bank găzduiește activitățile economice ale Proton Bank. Măsurile Pr1, Pr2 și Pr3 au generat beneficii pentru Nea Proton Bank, întrucât acestea au contribuit la stabilizarea și menținerea activităților economice care au fost transferate către bancă și care, în caz contrar, nu ar mai exista. Prin urmare, Comisia consideră că acestea au generat beneficii pentru activitățile economice transferate către Nea Proton Bank.
6.1.1.2. Existența ajutorului în acoperirea deficitului de finanțare al Nea Proton Bank (măsura NP1)
(184)
În considerentele 31-37 din decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton, Comisia a stabilit deja că măsura NP1, intervenția prin schema de rezoluție bancară a Fondului elen de garantare a depozitelor și investițiilor și acoperirea deficitului de finanțare de către HFSF constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. În considerentul 38 din decizia menționată, Comisia a considerat că Nea Proton Bank este beneficiarul economic al măsurii, întrucât Nea Proton Bank găzduiește activitatea economică a Proton Bank, care continuă să existe datorită ajutoarelor primite.
6.1.1.3. Existența ajutorului de stat în injecția de capital social inițial acordată de HFSF și în injecția de capital social suplimentar acordată de HFSF în 2012 (măsura NP2)
(185)
În considerentele 41-43 din decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton, Comisia a stabilit deja că injecția de capital acordată de către HFSF în valoare de 250 de milioane EUR, precum și injecțiile de capital suplimentar preconizate la momentul deciziei, care se ridică la un total de 300 de milioane EUR, au constituit ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Astfel cum se menționează la considerentul 93 din prezenta decizie, din capitalul suplimentar posibil de 300 de milioane EUR, HFSF a contribuit în cele din urmă cu o sumă suplimentară de 265 de milioane EUR în 2012, ceea ce face ca suma totală a ajutorului pentru recapitalizare în anul 2011 și 2012 să se ridice la 515 milioane EUR (măsura NP2).
6.1.1.4. Existența ajutorului în injecția de capital în Nea Proton Bank acordată de HFSF înainte de vânzarea sa către Bancă (NP3)
(186)
Comisia consideră că injecția de capital în Nea Proton Bank acordată de către HFSF înainte de vânzarea sa către Bancă, în valoare de 395 de milioane EUR, reprezintă ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(187)
Injecția de capital a fost acordată de către HFSF, care este o entitate creată și finanțată de Grecia pentru a sprijini băncile și care, prin urmare, utilizează resursele de stat. De asemenea, măsura este selectivă, întrucât injecția de capital acordă beneficii doar pentru Nea Proton Bank.
(188)
De asemenea, intervenția oferă Nea Proton Bank un avantaj clar, întrucât aceasta permite menținerea activităților sale bancare. Fără injecția de capital, Nea Proton Bank, care avea un capital profund negativ, ar fi dat faliment. În astfel de circumstanțe, vânzarea Nea Proton Bank și integrarea sa într-o entitate mai mare nu ar fi fost posibile. De asemenea, recapitalizarea nu respectă principiul investitorului în economia de piață. Dimpotrivă, recapitalizarea în valoare de 395 de milioane EUR a permis efectuarea vânzării Nea Proton Bank la un preț de 1 EUR. Un investitor privat ar fi ales să nu efectueze recapitalizarea și să lase Nea Proton Bank să fie declarată falimentară, economisind astfel 395 de milioane EUR.
(189)
Nea Proton Bank concurează cu alte bănci, inclusiv filiale ale băncilor străine, care sunt active în Grecia sau sunt potențial interesate să intre pe piața elenă. În consecință, injecția de capital are un efect asupra schimburilor comerciale între statele membre și poate denatura concurența.
(190)
Prin urmare, Comisia concluzionează că injecția de capital în valoare de 395 de milioane EUR în Nea Proton Bank constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
Beneficiarul măsurii NP3
(191)
Astfel cum s-a explicat deja în considerentul 188, Comisia consideră Nea Proton Bank ca fiind beneficiarul injecției de capital în valoare de 395 de milioane EUR în Nea Proton Bank, întrucât ajutorul a permis continuarea activităților sale economice în cadrul Băncii.
(192)
În ceea ce privește măsura în care vânzarea Nea Proton Bank implică ajutor de stat acordat Băncii, în conformitate cu punctul 49 din Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, Comisia trebuie să evalueze dacă sunt îndeplinite anumite cerințe. Aceasta trebuie să examineze în special dacă: (i) procesul de vânzare a fost deschis și nediscriminatoriu; (ii) vânzarea a avut loc în condițiile pieței; și (iii) instituția financiară sau guvernul au crescut la maximum prețul de vânzare al activelor și pasivelor în cauză.
(193)
Banca a achiziționat acțiuni în Nea Proton Bank, întrucât aceasta a prezentat singura ofertă valabilă în cadrul unei proceduri de licitație nediscriminatorie deschisă altor bănci și instituții financiare. Un consilier financiar al HFSF a contactat o serie de bănci, instituții financiare și sponsori, dar numai patru și-au exprimat interesul pentru achiziționarea Nea Proton Bank, dintre care numai doi, Banca și un fond de hedging (114), au depus oferte finale. Oferă Băncii a fost singura care a respectat scrisoarea de procedură a HFSF.
(194)
Întrucât consilierul financiar a contactat un număr mare de bănci și a stabilit în prealabil condițiile și calendarul pe care trebuia să le respecte oferta pentru a fi valabilă, Comisia consideră că oferta a fost deschisă și nediscriminatorie. Prin urmare, Comisia concluzionează că procedura de atribuire îi permite să excludă prezența ajutorului către cumpărător.
(195)
Banca a plătit o sumă de 1 EUR și HFSF s-a angajat să recapitalizeze Nea Proton Bank înainte de vânzare. Prețul negativ (și anume, luând în considerare recapitalizarea Nea Proton Bank chiar înainte de vânzare) nu exclude faptul că prețul de vânzare reflectă valoarea de piață a întreprinderii (115), întrucât capitalul net al Nea Proton Bank era în mod clar negativ și se preconiza că va continua să înregistreze pierderi. Comisia nu are niciun motiv să considere că oferta făcută și prețul plătit nu reflectă prețul de piață al întreprinderii. Prin urmare, în conformitate cu punctul 49 din Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, punctul 20 din Comunicarea privind restructurarea și practica sa decizională (116), Comisia concluzionează că prețul de vânzare a fost prețul pieței și ajutorul acordat Băncii poate fi exclus.
6.1.1.5. Concluzie privind existența și cuantumul total al ajutorului primit
(196)
Pe baza considerentelor 182-190, Comisia consideră că măsurile Pr1, Pr2 și Pr3, NP1, NP2 și NP3 îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat și constituie ajutor de stat. În ceea ce privește măsurile Pr1, Pr2 și Pr3, Comisia concluzionează că, întrucât acestea au contribuit la menținerea activităților Proton Bank, care au fost ulterior transferate către Nea Proton Bank, măsurile respective pot fi considerate, de asemenea, beneficii în favoarea Nea Proton Bank, care găzduiește activitățile în cauză. Astfel cum s-a afirmat deja în considerentul 184, beneficiarul măsurii NP1 este Nea Proton Bank, care găzduiește activitățile transferate ale Proton Bank. În plus, Nea Proton Bank este, de asemenea, beneficiarul măsurilor NP2 și NP3.
(197)
Prin urmare, Comisia concluzionează că activitățile Nea Proton Bank au beneficiat de ajutoare de stat sub formă de capital în valoare de 2 111,6 milioane EUR (măsurile Pr1, NP1, NP2 și NP3), în plus față de garanțiile de stat în valoare de 149,4 milioane EUR (măsura Pr3) și titlurile de stat emise de guvernul elen în valoare de 78 de milioane EUR (măsura Pr2), astfel cum sunt rezumate în tabelul 9.
Tabelul 9
Prezentare generală a sumei totale a ajutorului primit de către Proton Bank și Nea Proton Bank
Beneficiarul ajutorului
Măsură
Natura ajutorului
Valoarea ajutorului (în milioane EUR)
Activitățile Proton Bank
Pr1
Recapitalizare
80
Activitățile Nea Proton Bank
NP1
Acoperirea deficitului de finanțare din PB către NPB
1 121,6
NP2
Recapitalizare
515
NP3
Recapitalizare
395
Totalul ajutorului sub formă de capital acordat
2 111,6
Beneficiarul ajutorului
Măsură
Natura ajutorului
Activitățile Proton Bank
Pr2
Împrumuturi din emisiunea de obligațiuni
78
Pr3
Garanție
149,4
Totalul ajutorului sub formă de lichidități acordat
227,4
6.1.2. Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității
(198)
Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat autorizează Comisia să declare un ajutor ca fiind compatibil cu piața internă dacă acesta este destinat „remedierii unei perturbări grave a economiei unui stat membru”.
(199)
Comisia a recunoscut faptul că criza financiară globală poate cauza perturbări grave în economia unui stat membru și că măsurile de sprijinire a băncilor pot să remedieze o astfel de perturbare. Acest fapt a fost confirmat în Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, în Comunicarea privind recapitalizarea și în Comunicarea privind restructurarea. Comisia este în continuare de părere că cerințele privind ajutorul de stat care urmează să fie aprobat în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat sunt îndeplinite, având în vedere reapariția crizei pe piețele financiare. Comisia a confirmat acest punct de vedere prin adoptarea Comunicării din 2011 privind prelungirea (117) și a Comunicării din 2013 privind sectorul bancar (118).
(200)
În ceea ce privește economia Greciei, în deciziile de aprobare și de prelungire a schemei de sprijinire a băncilor elene, precum și în aprobările măsurilor privind ajutorul de stat acordat de Grecia pentru bănci individuale (119), Comisia a recunoscut că există riscul unei perturbări grave a economiei Greciei și că sprijinul de stat acordat băncilor poate să remedieze astfel de perturbări. În consecință, temeiul juridic al evaluării măsurilor de ajutor ar trebui să fie articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat.
(201)
Pentru ca un ajutor să fie compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat, acesta trebuie să respecte criteriile generale de compatibilitate:
(a) caracterul adecvat: ajutorul trebuie să fie bine orientat, pentru a putea realiza efectiv obiectivul de remediere a unei perturbări grave a economiei; acest lucru nu ar fi posibil dacă măsura nu ar fi adecvată pentru a remedia perturbările respective;
(b) necesitatea: prin cuantumul și forma sa, măsura de ajutor trebuie să fie necesară pentru îndeplinirea obiectivului declarat; prin urmare, aceasta trebuie să fie în cuantumul minim necesar pentru a atinge obiectivul și să ia forma cea mai adecvată pentru a remedia perturbarea;
(c) proporționalitatea: efectele pozitive ale măsurii de ajutor trebuie să fie echilibrate în mod adecvat, pentru a nu denatura concurența și pentru ca denaturarea să fie limitată la minimul necesar îndeplinirii obiectivelor prevăzute de măsură.
(202)
În timpul crizei financiare, Comisia a elaborat criterii de compatibilitate pentru diferite tipuri de măsuri de ajutor. Principiile de evaluare a măsurilor de ajutor au fost stabilite inițial în Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar.
(203)
Comunicarea privind recapitalizarea (120) stabilește orientări suplimentare privind nivelul remunerației necesare pentru injecțiile de capital de stat.
(204)
În cele din urmă, în Comunicarea privind restructurarea (121) Comisia a explicat modul în care va evalua planurile de restructurare. În evaluarea sa cu privire la planul de restructurare a Băncii în temeiul Comunicării privind restructurarea, Comisia va lua în considerare toate măsurile enumerate în tabelul 7.
6.1.3. Evaluarea compatibilității măsurilor de ajutor în baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar și a Comunicării privind recapitalizarea
6.1.3.1. Compatibilitatea măsurilor Pr1, Pr2 și Pr3 în baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar
(205)
Măsurile Pr1, Pr2 și Pr3 au fost acordate în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene. Măsurile din cadrul schemei au fost deja evaluate ca fiind compatibile cu piața internă în decizia Comisiei din 19 noiembrie 2008.
6.1.3.2. Compatibilitatea măsurilor NP1 și NP2 în baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar și a Comunicării privind recapitalizarea
(206)
Comisia a aprobat măsurile NP1 și NP2 ca ajutor de salvare prin decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat în considerentul 142, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la necesitatea cuantumului măsurii NP2, în ceea ce privește capacitatea Nea Proton Bank de a-și restabili viabilitatea pe termen lung prin propriile mijloace și, prin urmare, a constatat că opțiunea de sine stătătoare este cea mai ieftină opțiune disponibilă. Îndoielile au fost abordate prin vânzarea Nea Proton Bank către Bancă la 15 iulie 2013. Întrucât Nea Proton Bank a fost vândută Băncii în cadrul unui proces deschis, transparent și nediscriminatoriu, prețul plătit de către Bancă este considerat prețul pieței. Ca urmare, cuantumul injecției de capital efectuate de către stat înaintea vânzării a fost necesar pentru succesul vânzării. Integrarea Nea Proton Bank în activitățile Băncii va soluționa problemele de viabilitate pe termen lung ale Nea Proton Bank, având în vedere planul de restructurare prezentat Comisiei de către Bancă.
6.1.3.3. Compatibilitatea măsurii NP3 în baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar și a Comunicării privind recapitalizarea
6.1.3.3.1. Caracterul adecvat
(207)
În ceea ce privește caracterul adecvat al măsurii NP3, injecția de capital în valoare de 395 de milioane EUR acordată de HFSF în favoarea Nea Proton Bank înainte de vânzarea sa către Bancă, Comisia consideră că măsura este adecvată, întrucât aceasta a contribuit la continuarea activităților Nea Proton Bank. Activitățile Nea Proton Bank nu ar fi putut continua fără ajutorul HFSF, întrucât Nea Proton Bank avea un capital propriu negativ la momentul vânzării Băncii și a continuat să înregistreze pierderi. Nicio bancă nu ar fi cumpărat Nea Proton Bank fără o recapitalizare prealabilă. Prin urmare, măsura garantează menținerea stabilității financiare a Greciei. Pe această bază, Comisia constată că măsura este adecvată ca ajutor de salvare.
6.1.3.3.2. Necesitatea
(208)
Astfel cum prevede Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, prin cuantumul și forma sa, măsura de ajutor trebuie să fie necesară pentru îndeplinirea obiectivului măsurii. Această înseamnă că injecția de capital trebuie să fie în cuantumul minim necesar pentru atingerea obiectivului.
(209)
Astfel cum a afirmat Banca Greciei în scrisoarea sa din 19 iulie 2013, lichidarea Nea Proton Bank ar fi putut avea un efect de contaminare, antrenând o nouă criză sistemică și subminând încrederea recent restabilită în sistemul bancar ca urmare a încheierii procesului de recapitalizare. Comisia consideră că aceste elemente de stabilitate financiară sprijină necesitatea măsurii NP3.
(210)
În ceea ce privește amploarea intervenției, cifra de 395 de milioane EUR a fost stabilită printr-o procedură de licitație deschisă și nediscriminatorie. Banca a realizat o evaluare prealabilă a Nea Proton Bank. Oferta Băncii, care impunea recapitalizarea cu 395 de milioane EUR înainte de cumpărarea Nea Proton Bank, a fost calculată astfel încât să atingă gradul minim de adecvare a capitalului de 9 % și să permită acordarea unei sume suplimentare de 119 milioane EUR din cauza pierderilor suplimentare preconizate din împrumuturi și pierderilor preconizate înainte de impozitare până în 2016. Comisia concluzionează că ajutorul de 395 de milioane EUR a fost necesar.
(211)
În ceea ce privește remunerarea aferentă ajutorului, având în vedere că prețul de vânzare este stabilit la 1 EUR, HFSF nu va recupera nicio sumă. Contribuția sa este similară unui grant. Astfel cum se menționează la punctul 44 din Comunicarea privind recapitalizarea, o recapitalizare insuficient remunerată poate fi acceptată numai în cazul băncilor aflate în dificultate care nu pot plăti nicio remunerare. Comisia apreciază că Nea Proton Bank s-a aflat în această situație. Lipsa remunerării determină necesitatea unei restructurări în profunzime, astfel cum este prevăzut în Comunicarea privind recapitalizarea.
(212)
În concluzie, măsura este necesară ca ajutor de salvare, prin cuantumul și forma sa, pentru îndeplinirea obiectivului de limitare a perturbării sistemului bancar din Grecia și a economiei în ansamblu.
6.1.3.3.3. Proporționalitatea
(213)
Comisia ia act de faptul că, în urma fuziunii prin absorbție a Nea Proton Bank cu Banca, activitățile economice ale Nea Proton Bank au fost transferate către Bancă. Faptul că ajutorul salvează activitățile economice ale Băncii ar putea, teoretic, să creeze denaturări ale concurenței. Cu toate acestea, Comisia observă dimensiunea redusă a Nea Proton Bank și a procesului de vânzare, în cadrul căruia concurenții au avut posibilitatea de a licita pentru Nea Proton Bank. De asemenea, imediat după transferul acestora, activitățile economice ale Nea Proton Bank vor fi pe deplin integrate în cadrul Băncii și vor înceta să mai existe ca o activitate economică separată sau ca un concurent. Prin urmare, Comisia concluzionează că ajutorul nu creează o denaturare nejustificată a concurenței.
6.1.3.3.4. Concluzie cu privire la conformitatea măsurii NP3 în baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar și a Comunicării privind recapitalizarea
(214)
Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura NP3 este adecvată, necesară și, având în vedere restructurarea profundă prevăzută pentru Bancă, care cuprinde în prezent activitățile economice ale Nea Proton Bank, proporțională cu obiectivul urmărit.
6.1.4. Compatibilitatea măsurilor de ajutor în baza Comunicării privind restructurarea
(215)
În considerentele 60, 61, 78 și 79 din decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton, Comisia a constatat, cu referire la măsurile NP1 și NP2, că Nea Proton Bank nu va fi în măsură să remunereze ajutorul de stat primit și a subliniat că absența remunerării a condus la necesitatea unei restructurări în profunzime. În considerentul 211, în ceea ce privește remunerarea măsurii NP3, Comisia a constatat că, întrucât prețul de vânzare al Nea Proton este stabilit la 1 EUR, HFSF nu va recupera nimic din suma de 395 de milioane EUR reprezentând injecția de capital efectuată înainte de vânzare (măsura NP3). De asemenea, Grecia nu va recupera nimic din acțiunile preferențiale emise în mai 2009, întrucât creanțele din titluri de capital față de acestea au rămas în Proton Bank, care a fost lichidată. Prin urmare, Comisia concluzionează că lipsa unei remunerări determină necesitatea unei restructurări în profunzime, atât în ceea ce privește măsurile de viabilitate, cât și în ceea ce privește măsurile de limitare a denaturării concurenței.
6.1.4.1. Asigurarea viabilității pe termen lung a activității Nea Proton Bank prin vânzare
(216)
Punctul 21 din Comunicarea privind restructurarea prevede că, atunci când instituția de credit aflată în dificultate nu poate, în mod credibil, să își restabilească viabilitatea pe termen lung, ar trebui să fie luate în considerare lichidarea ordonată sau vânzarea sa. Prin urmare, statele membre pot să încurajeze retragerea operatorilor neviabili, permițând în același timp ca procesul să se desfășoare într-un interval adecvat care să mențină stabilitatea financiară.
(217)
În decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton, Comisia a exprimat îndoieli serioase cu privire la măsura în care Nea Proton Bank ar putea să își restabilească viabilitatea pe termen lung prin propriile mijloace și a subliniat sinergiile care ar putea fi realizate prin integrarea sa în cadrul unei entități financiare mari.
(218)
În această privință, punctul 17 din Comunicarea privind restructurarea clarifică faptul că vânzarea unei bănci în dificultate către o altă instituție financiară poate contribui la restabilirea viabilității pe termen lung în cazul în care cumpărătorul este viabil și are capacitatea de a absorbi transferul băncii aflate în dificultate și poate contribui la refacerea încrederii pieței față de aceasta. De asemenea, în conformitate cu Memorandumul privind politica economică și financiară, a fost necesară o consolidare mai mare a sectorului bancar și HFSF a trebuit să vândă Nea Proton Bank până la 15 iulie 2013.
(219)
Astfel cum s-a menționat în secțiunea 7.5.2, pe baza planului său de restructurare, Banca poate fi considerată o entitate viabilă. Prin urmare, faptul că activitățile Nea Proton Bank au fost transferate către Bancă permite restabilirea viabilității lor pe termen lung. De asemenea, faptul că Nea Proton Bank este pe deplin integrată în cadrul Băncii și dispare ca un concurent de sine stătător constituie o restructurare în profunzime, necesară din cauza remunerației insuficiente a ajutoarelor de stat.
6.1.4.2. Contribuția proprie și repartizarea sarcinilor
(220)
În decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la măsura în care costurile de restructurare au fost limitate la minimum. Îndoielile au provenit din constatarea că Nea Proton Bank nu și-ar fi putut restabili viabilitatea pe termen lung prin propriile mijloace, fără a suporta costuri ridicate. Integrarea Nea Proton Bank în cadrul Băncii, o entitate mai mare cu infrastructură informatică și structură de gestionare a riscurilor, răspunde acestor preocupări. Vânzarea către Bancă contribuie la limitarea costurilor de restructurare la minimum.
(221)
În ceea ce privește contribuția acționarilor și a titularilor de creanțe subordonate la costurile de restructurare, Comisia a stabilit deja în considerentul 77 din decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton că acționarii și titularii de creanțe subordonate nu au fost transferați către Nea Proton Bank, ci au rămas în Proton Bank, entitatea în lichidare. Prin urmare, Comisia a considerat că s-a realizat o împărțire suficientă a sarcinilor acționarilor și ale titularilor de creanțe subordonate.
6.1.4.3. Măsuri de limitare a denaturării concurenței
(222)
În ceea ce privește măsurile de limitare a denaturării concurenței, punctul 30 din Comunicarea privind restructurarea prevede următoarele: „Comisia consideră drept punct de plecare pentru evaluarea necesității de a dispune de astfel de măsuri, dimensiunea, amploarea și sfera activităților pe care banca în cauză le desfășoară la momentul punerii în aplicare a unui plan credibil de restructurare. Natura și forma unor astfel de măsuri depind de două criterii: în primul rând, de valoarea ajutorului și de condițiile și circumstanțele în care a fost acordat și, în al doilea rând, de caracteristicile pieței sau piețelor pe care banca beneficiară își va desfășura activitatea.”
(223)
În ceea ce privește cuantumul ajutorului primit, Comisia ia act de valoarea totală a ajutorului sub formă de capital primit de 2 111,6 milioane EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), pe lângă sprijinul de stat sub formă de lichidități în valoare de 149,4 milioane EUR (Pr3) și titlurile emise de guvernul elen în valoare de 78 de milioane EUR (Pr2). Măsura Pr1 a corespuns unei valori de 4,6 % din activele ponderate în funcție de risc ale Proton Bank la momentul respectiv. Măsură NP1, constând în acoperirea deficitului de finanțare din transferul activităților de la Proton Bank către Nea Proton Bank, a corespuns unui procent de aproximativ 36 % din activele ponderate în funcție de risc ale Proton Bank la sfârșitul anului 2010 sau unui procent de 84 % din activele ponderate în funcție de risc ale Nea Proton Bank la momentul creării sale. Injecția de capital social inițial acordată de către HFSF în favoarea Nea Proton Bank, care a făcut parte din măsura NP2, a corespuns unui procent de aproximativ 18,8 % din activele ponderate în funcție de risc ale acesteia din urmă la momentul creării sale. Injecțiile de capital social suplimentar, care au făcut parte din măsura NP2, au corespuns unui procent de aproximativ 34,2 % din activele ponderate în funcție de risc ale Nea Proton Bank [pe baza datelor din 31 decembrie 2012 (122)]. Astfel cum se menționează în considerentul 80 din decizia de inițiere a procedurii privind New Proton, măsurile NP1 și NP2 au reprezentat peste 50 % din activele ponderate în funcție de risc ale Proton Bank sau peste 130 % din activele ponderate în funcție de risc ale Nea Proton Bank. Injecția de capital social, înainte de vânzarea către Bancă, și anume măsura NP3, a corespuns unui procent de aproximativ 48,7 % din activele ponderate în funcție de risc ale Nea Proton Bank (pe baza datelor din 31 mai 2013). Cuantumurile ajutoarelor în combinație cu lipsa remunerării necesită o reducere substanțială a prezenței pe piață a beneficiarului.
(224)
În ceea ce privește piața pe care Nea Proton Bank a funcționat, în considerentul 82 din decizia de inițiere a procedurii privind Nea Proton, Comisia a subliniat că Proton Bank a fost o bancă foarte mică (aproximativ 1 % din cota de piață a activelor totale ale băncilor elene) și, în consecință, activele și pasivele Proton Bank care au fost transferate către Nea Proton Bank au fost relativ mici în comparație cu dimensiunea sistemului bancar din Grecia. Prin urmare, s-a concluzionat că, în pofida valorii excepțional de mari a ajutorului, denaturările concurenței cauzate de ajutorul acordat Nea Proton Bank ar putea fi considerate ca fiind limitate.
(225)
De asemenea, activitățile Nea Proton Bank au fost oferite concurenților prin intermediul unei licitații deschise. De la vânzare, Nea Proton Bank a încetat să existe ca un concurent de sine stătător, întrucât a fost integrată pe deplin în cadrul Băncii.
(226)
Comisia concluzionează că, având în vedere dimensiunea redusă a Nea Proton Bank, procesul de vânzare deschis și faptul că Nea Proton Bank nu va continua să existe ca un concurent de sine stătător, nu există denaturări nejustificate ale concurenței, în pofida cuantumului foarte ridicat al ajutorului și a lipsei remunerării.
6.1.4.4. Concluzie privind compatibilitatea în baza Comunicării privind restructurarea
(227)
Pe baza analizei din considerentele 216-226 deasupra de mai sus, Comisia concluzionează că vânzarea Nea Proton Bank și integrarea acesteia în cadrul Băncii asigură viabilitatea pe termen lung a Nea Proton Bank, că ajutorul este limitat la minimul necesar și că nu există o denaturare nejustificată a concurenței.
(228)
Prin urmare, toate măsurile de ajutor enumerate în tabelul 7 ar trebui să fie declarate compatibile cu piața internă.
6.2. EVALUAREA AJUTORULUI ÎN FAVOAREA NEW TT BANK
6.2.1. Existența și cuantumul ajutorului
(229)
Comisia trebuie să stabilească dacă măsurile constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
6.2.1.1. Existența ajutorului în acoperirea deficitului de finanțare aferent activelor și pasivelor transferate ale T Bank (măsura T)
(230)
În considerentele 26-32 din decizia de inițiere a procedurii privind T Bank, Comisia a stabilit deja că măsura T, constând în intervenția prin schema de rezoluție bancară a Fondului elen de garantare a depozitelor și investițiilor și acoperirea de către HFSF a deficitului de finanțare generat de activele și pasivele transferate către TT Bank, constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. În considerentul 33 din decizia menționată, Comisia a considerat că activitățile economice ale T Bank care au fost transferate către TT Bank au beneficiat de ajutor de stat, întrucât acestea au continuat să existe datorită ajutorului primit.
6.2.1.2. Existența ajutorului în recapitalizarea acordată TT Bank în cadrul măsurii de recapitalizare (măsura TT)
(231)
Injecția de capital în valoare de 224,96 de milioane EUR a fost acordată de către statul elen în favoarea TT Bank (măsură TT) în cadrul măsurii de recapitalizare care face parte din schema de sprijinire a băncilor elene (123). În decizia de aprobare a schemei, Comisia a concluzionat că măsurile acordate în cadrul schemei respective constituie ajutor de stat. În consecință, măsura TT constituie ajutor în favoarea TT Bank.
(232)
Astfel cum a constatat Comisia în considerentul 98 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT, New TT Bank găzduiește activitățile economice desfășurate anterior în cadrul TT Bank, inclusiv T Bank.
6.2.1.3. Existența ajutorului în acoperirea deficitului de finanțare al New TT Bank (măsura NTT1)
(233)
În considerentele 53-57 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT, Comisia a stabilit deja că măsura NTT1, intervenția HFSF pentru acoperirea deficitului de finanțare al New TT Bank, constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. În considerentul 54 din decizia menționată, Comisia a considerat că New TT Bank este beneficiarul economic, întrucât New TT Bank găzduiește activitățile economice ale TT Bank care continuă să existe datorită ajutoarelor primite.
6.2.1.4. Existența ajutorului în injecția de capital social inițial (măsura NTT2)
(234)
În considerentele 49-52 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT, Comisia a stabilit deja că măsura NTT2, injecția de capital social inițial acordată New TT Bank de către HFSF în valoare de 500 de milioane EUR, constituie ajutor de stat în favoarea New TT Bank în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
6.2.1.5. Existența ajutorului în favoarea Băncii în calitate de cumpărător al New TT Bank
(235)
Banca a achiziționat acțiunile New TT Bank în cadrul unui proces de licitație deschis și nediscriminatoriu. Conform informațiilor primite de la autoritățile elene, la 15 iulie 2013, un consilier financiar a contactat un număr mare de bănci și investitori din Grecia și din străinătate, dar numai cele mai mari patru bănci elene au prezentat oferte finale. Contactarea de către consilierul financiar a unui număr mare de bănci permite Comisiei să concluzioneze că procesul de licitație a fost deschis și nediscriminatoriu. Oferta Băncii a fost considerată cea mai bună, având în vedere cuantumul și tipul prețului oferit.
(236)
Mai precis, Banca a acceptat să plătească HFSF o sumă totală de 681 de milioane EUR sub formă de acțiuni ordinare nou emise. A doua ofertă a fost o ofertă în numerar în valoare de 500 de milioane EUR. Aceasta a fost, prin urmare, cu 26,58 % mai scăzută decât oferta Băncii. Conform scrisorii transmise de Banca Greciei la 8 iulie 2013, orice ofertă în numerar din partea unei bănci naționale nu poate fi luată în considerare în măsura în care se bazează pe finanțare din Eurosistem și, în special, în cazul în care beneficiază de injecții de capital. Prin urmare, a doua ofertă nu a respectat cerințele Băncii Greciei.
(237)
De asemenea, trebuie remarcat faptul că, prin contractul de vânzare, HFSF a primit 1 418,75 de milioane de acțiuni ordinare noi ale Băncii la un preț de ofertă de 0,48 EUR fiecare (124). Participația HFSF în Bancă a crescut de la 93,55 % la 95,23 %.
(238)
Prin urmare, Comisia consideră că achiziția nu constituie un ajutor de stat pentru cumpărător.
6.2.1.6. Concluzii privind existența ajutorului
(239)
Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că măsurile T, TT, NTT1 și NTT2 constituie toate ajutor de stat. În ceea ce privește măsura T, Comisia concluzionează că ajutorul a favorizat activitățile T Bank, întrucât acestea au fost transferate către TT Bank și ulterior către New TT Bank. În ceea ce privește măsura TT, Comisia concluzionează că aceasta a favorizat activitățile TT Bank care au fost transferate către New TT Bank. Beneficiarul măsurilor NTT1 și NTT2 este New TT Bank.
(240)
Prin urmare, Comisia concluzionează că activitățile economice ale T Bank, astfel cum au fost găzduite de TT Bank și ulterior de New TT Bank, au beneficiat de un ajutor de recapitalizare în valoare de 677 de milioane EUR, în timp ce activitățile desfășurate de TT Bank găzduite de New TT Bank au beneficiat de ajutoare de stat sub formă de capital de 4 457,96 de milioane EUR (măsurile TT, NTT1 și NTT2).
Tabelul 10
Imagine de ansamblu a sumei totale a ajutoarelor primite de către T Bank, TT Bank și New TT Bank
Beneficiarul ajutorului
Măsură
Descriere
Valoarea ajutorului (în milioane EUR)
Activitățile T Bank
T
Acoperirea deficitului de finanțare din T către TT
677
Activitățile TT Bank
TT
Recapitalizare
224,96
Activitățile New TT Bank
NTT 1
Acoperirea deficitului de finanțare din TT Bank către New TT Bank
3 732,6
NTT 2
Capital social inițial
500
6.2.2. Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității
(241)
Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat autorizează Comisia să declare un ajutor ca fiind compatibil cu piața internă dacă acesta este destinat „remedierii unei perturbări grave a economiei unui stat membru”.
(242)
Astfel cum s-a explicat în considerentele 199 și 200, temeiul juridic pentru aprecierea măsurilor de ajutor în favoarea băncilor elene ar trebui să fie în prezent articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat.
(243)
Astfel cum se explică în considerentul 201, pentru ca un ajutor să fie compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat, acesta trebuie să respecte criteriile generale de compatibilitate: caracterul adecvat, necesitatea și proporționalitatea.
(244)
Principiile de evaluare a măsurilor de ajutor au fost inițial stabilite în Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar.
(245)
Comunicarea privind recapitalizarea (125) stabilește orientări suplimentare privind nivelul remunerației necesare pentru injecțiile de capital de stat.
(246)
În cele din urmă, Comisia a explicat în Comunicarea privind restructurarea (126) modul în care va evalua planurile de restructurare. În evaluarea planului de restructurare a Băncii în baza Comunicării privind restructurarea, Comisia va lua în considerare toate măsurile enumerate în tabelul 8.
6.2.3. Compatibilitatea măsurilor de ajutor în baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar și a Comunicării privind recapitalizarea
6.2.3.1. Compatibilitatea măsurii T în baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar și a Comunicării privind recapitalizarea
(247)
În ceea ce privește măsura T, în decizia sa privind T Bank, Comisia a stabilit că intervenția îndeplinește cerințele prevăzute de articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat și a decis că aceasta este compatibilă cu piața internă din motive legate de stabilitatea financiară, pentru o perioadă de șase luni de la data adoptării deciziei respective. Autoritățile elene nu au prezentat un plan de restructurare actualizat pentru TT Bank care să ia în considerare integrarea activităților T Bank în TT Bank înainte de sfârșitul perioadei de șase luni. Cu toate acestea, la considerentul 83 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT, Comisia a considerat că lipsa planului a fost de înțeles, întrucât între timp fusese adoptată decizia de rezoluție a TT Bank. Întrucât autoritățile elene au transmis un plan de restructurare a New TT Bank în ianuarie 2013 și un plan actualizat în martie 2013, ambele având ca obiect activitățile transferate de la T Bank către TT Bank, în decizia sa de inițiere a procedurii în cazul New TT Comisia a aprobat temporar măsura T ca ajutor de salvare până la luarea unei decizii finale privind măsurile T, TT, NTT1 și NTT2.
6.2.3.2. Compatibilitatea măsurii TT în baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar
(248)
În decizia sa din 19 noiembrie 2008 (127), Comisia a concluzionat deja că măsura TT, care a fost acordată în mai 2009 în cadrul măsurii de recapitalizare care face parte din schema de sprijinire a băncilor elene, constituie ajutor de salvare compatibil în temeiul Comunicării din 2008 privind sectorul bancar. Decizia din 19 noiembrie 2008 nu s-a referit la Comunicarea privind recapitalizarea, care nu fusese adoptată la momentul respectiv.
6.2.3.3. Compatibilitatea măsurilor NTT1 și NTT2 în baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar și a Comunicării privind recapitalizarea
(249)
Comisia a aprobat deja temporar măsurile NTT1 și NTT2 ca ajutor pentru salvare prin decizia de inițiere a procedurii privind New TT.
6.2.4. Compatibilitatea măsurilor de ajutor T, TT, NTT1 și NTT2 în baza Comunicării privind restructurarea
6.2.4.1. Lipsa unei remunerări adecvate a ajutorului: urmează a fi luată în considerare în evaluarea conform Comunicării privind restructurarea
(250)
În considerentul 45 din decizia privind T Bank, Comisia observă că Fondul elen de garantare a depozitelor și investițiilor și HFSF probabil nu își vor recupera banii și că acoperirea deficitului de finanțare din T Bank către TT Bank este, prin urmare, similară cu o subvenție. De asemenea, astfel cum s-a concluzionat în considerentul 101 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT, HFSF s-ar putea aștepta să recupereze doar o parte din injecția sa de capital social inițial în valoare de 500 de milioane EUR (măsura NTT2). Mai mult decât atât, Comisia a observat că nu va exista nicio remunerare pentru HFSF care să acopere deficitul de finanțare din TT Bank către New TT Bank (măsura NTT1) și există o probabilitate foarte mică ca HFSF să recupereze o sumă importantă din cele 3,7 miliarde EUR. În cele din urmă, Comisia constată că statul, cel mai probabil, nu va recupera nicio sumă în ceea ce privește măsura TT, întrucât creanțele din titluri de capital aferente acțiunilor preferențiale emise în mai 2009 au rămas în TT Bank, care a intrat în lichidare.
(251)
Astfel cum se menționează în considerentele 77 și 102 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT, absența remunerațiilor determină necesitatea unei restructurări în profunzime, atât în ceea ce privește măsurile de viabilitate, cât și în ceea ce privește măsurile de limitare a denaturării concurenței.
6.2.4.2. Viabilitatea pe termen lung a activității New TT Bank prin vânzare
(252)
Punctul 21 din Comunicarea privind restructurarea prevede că, atunci când instituția de credit aflată în dificultate nu poate, în mod credibil, să-și restabilească viabilitatea pe termen lung, ar trebui să fie luată în considerare lichidarea ordonată sau vânzarea acesteia.
(253)
În secțiunea 3.2.4.1 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT, Comisia și-a exprimat îndoieli serioase cu privire la capacitatea New TT Bank de a-și restabili viabilitatea pe termen lung prin mijloace proprii și la capacitatea New TT Bank de a obține creșterea planificată a venitului. De asemenea, Comisia a subliniat că New TT Bank a luat doar un număr limitat de măsuri care să genereze profit și că exista o lipsă de măsuri din partea New TT Bank pentru reducerea costurilor cu personalul și raționalizarea rețelei de sucursale. De asemenea, a făcut referire la sinergiile care ar putea fi realizate prin integrarea New TT Bank într-o entitate financiară mare.
(254)
În această privință, punctul 17 din Comunicarea privind restructurarea clarifică faptul că vânzarea unei bănci în dificultate către o altă instituție financiară poate contribui la restabilirea viabilității pe termen lung în cazul în care cumpărătorul este viabil și are capacitatea de a absorbi transferul băncii aflate în dificultate și poate contribui la refacerea încrederii pieței față de aceasta. De asemenea, în conformitate cu Memorandumul privind politica economică și financiară, vânzarea New TT Bank a fost o acțiune prioritară, luând în considerare interesul public și stabilitatea financiară, precum și protecția activelor HFSF.
(255)
Astfel cum s-a menționat în secțiunea 7.5.2, pe baza planului său de restructurare, Banca poate fi considerată o entitate viabilă. Prin urmare, faptul că activitățile New TT Bank sunt încorporate în prezent în Bancă permite restabilirea viabilității lor pe termen lung. New TT Bank încetează să existe în calitate de concurent autonom. Fuziunea operațională între New TT Bank și Bancă s-a încheiat la 14 aprilie 2014. Rețeaua de sucursale sub marca „Hellenic Postbank” va fi redusă (Banca intenționează să păstreze marca „Hellenic Postbank” pentru anumite sucursale, în timp ce marca „T-bank” nu va fi păstrată și rețeaua de sucursale „T-bank” va fi închisă aproape în întregime), alături de integrarea operațională completă a funcțiilor de tip back office și a altor funcții ale sediilor centrale în cadrul Băncii. Comisia concluzionează că planul de restructurare asigură atingerea unei restructurări în profunzime, impusă de remunerarea insuficientă.
6.2.4.3. Contribuția proprie și repartizarea sarcinilor
(256)
Preocupările exprimate de Comisie în considerentul 99 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT, cu privire la măsura în care costurile de restructurare au fost majorate datorită restructurării New TT Bank pe cont propriu, au fost abordate în cadrul schemei voluntare de plecare (128), care a fost pusă în aplicare de către New TT Bank pe cont propriu în iulie 2013 și prin vânzarea New TT Bank către Bancă. Mai precis, raționalizarea rețelei de sucursale, integrarea deplină a T Bank și integrarea operațională completă a New TT Bank în Bancă limitează costurile de restructurare la minimum.
(257)
În ceea ce privește repartizarea sarcinilor acționarilor și ale titularilor de creanțe subordonate, Comisia a stabilit deja, în considerentul 100 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT, că acționarii și titularii de creanțe subordonate nu au fost transferați către New TT Bank, ci au rămas în TT Bank, și anume entitatea în lichidare. Prin urmare, Comisia a considerat că s-a realizat o repartizare suficientă a sarcinilor acționarilor și ale titularilor de creanțe subordonate.
(258)
În consecință, în opinia Comisiei, costurile de restructurare se limitează la minimul necesar și s-a obținut o repartizare a sarcinilor suficientă. Cu toate acestea, astfel cum s-a concluzionat la considerentul 251, lipsa unei remunerări a determinat necesitatea unei restructurări în profunzime, atât în ceea ce privește măsurile de viabilitate, cât și în ceea ce privește măsurile de limitare a denaturării concurenței.
6.2.4.4. Măsuri de limitare a denaturării concurenței
(259)
În ceea ce privește măsurile de limitare a denaturării concurenței, conform punctului 30 din Comunicarea privind restructurarea, „Comisia consideră drept punct de plecare pentru evaluarea necesității de a dispune de astfel de măsuri, dimensiunea, amploarea și sfera activităților pe care banca în cauză le desfășoară în momentul punerii în aplicare a unui plan credibil de restructurare. Natura și forma unor astfel de măsuri depind de două criterii: în primul rând, de valoarea ajutorului și de condițiile și circumstanțele în care a fost acordat și, în al doilea rând, de caracteristicile pieței sau piețelor pe care banca beneficiară își va desfășura activitatea”.
(260)
În ceea ce privește cuantumul ajutorului primit, Comisia reamintește că, în considerentul 104 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT, aceasta a subliniat că New TT Bank a beneficiat de un ajutor în valoare de 4,6 miliarde EUR (măsurile NTT1 și NTT2), care reprezintă peste 70 % din activele ponderate în funcție de risc ale TT Bank și peste 90 % din activele ponderate în funcție de risc ale New TT Bank. De asemenea, Comisia a observat că TT Bank (care este entitatea juridică care a desfășurat anterior activitățile preluate de New TT Bank) a primit anterior ajutoare în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene (129). TT Bank a primit o primă injecție de capital în valoare de 224,96 de milioane EUR sub formă de acțiuni preferențiale (măsura TT), care a fost echivalentă cu 2,9 % din propriile active ponderate în funcție de risc la momentul respectiv. De asemenea, în ceea ce privește rezoluția T Bank, activitățile T Bank care au fost transferate către TT Bank au beneficiat de ajutor de rezoluție de aproximativ 678 de milioane EUR (măsura T), echivalent cu 37,7 % din activele ponderate în funcție de risc ale T Bank la data de referință a fuziunii (31 martie 2011). Cuantumurile ajutoarelor în combinație cu lipsa remunerării impun o restructurare în profunzime.
(261)
În același timp, în considerentul 104 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT, Comisia a indicat condițiile în care a fost acordat ajutorul. Mai exact, o parte semnificativă din pierderile suferite de TT Bank în ultimii ani nu pare să rezulte din activitățile care au presupus asumarea de riscuri, ci din deținerea de obligațiuni emise de statul elen. De asemenea, Comisia a observat că pierderile importante din împrumuturile acordate persoanelor fizice și întreprinderilor se datorează, în principal, recesiunii extrem de profunde și îndelungate și nu împrumuturilor riscante. Prin urmare, ajutorul pare să creeze puține denaturări ale concurenței. Cu toate acestea, Comisia a observat că, proporțional cu dimensiunea sa, TT Bank a deținut cu mult mai multe obligațiuni emise de statul elen decât celelalte bănci din Grecia, un factor care reflectă asumarea nejustificată de riscuri.
(262)
Astfel cum s-a observat deja, New TT Bank încetează să existe ca un concurent autonom care își stabilește politica pe o bază de sine stătătoare. Planul de restructurare a Băncii se bazează pe ipoteza integrării depline a New TT Bank, inclusiv în cazul în care Banca va continua să utilizeze marca „Hellenic Postbank” pentru anumite componente și produse.
(263)
În ceea ce privește piața pe care operează New TT Bank, în considerentul 106 din decizia de inițiere a procedurii privind New TT, Comisia a subliniat că TT Bank a fost o bancă de dimensiuni medii în Grecia (aproximativ 6 % din punct de vedere al depozitelor) și că activele și pasivele TT Bank care au fost transferate către New TT Bank erau relativ reduse în comparație cu dimensiunea sistemului bancar din Grecia. Prin urmare, s-a concluzionat că, în pofida valorii excepțional de mari a ajutorului, denaturările concurenței cauzate de ajutorul acordat New TT Bank ar putea fi considerate ca fiind destul de limitate.
(264)
Reducerea planificată a rețelei de sucursale sub marca „Hellenic Postbank”, cu o reducere a aproximativ 50 (130) din cele 196 de sucursale, confirmă evaluarea de la considerentul 263 conform căreia denaturările concurenței cauzate de ajutorul acordat în favoarea New TT Bank pot fi considerate destul de limitate.
(265)
De asemenea, activitățile New TT Bank au fost oferite concurenților prin intermediul unei licitații deschise și nediscriminatorii.
(266)
O mare parte din măsurile de ajutor NTT1 și NTT2 au fost necesare din cauza cedării datoriei în favoarea statului (sub forma programului de implicare a sectorului privat) și a recesiunii foarte îndelungate, mai degrabă decât ca o consecință a practicilor de creditare necorespunzătoare. De asemenea, dimensiunea activităților New TT Bank a fost redusă, procesul de vânzare a fost deschis, transparent și nediscriminatoriu, iar New TT Bank nu va continua să existe ca un concurent autonom. Prin urmare, Comisia concluzionează că, în pofida valorii mari a ajutorului și a absenței unei remunerări adecvate pentru ajutoarele de stat acordate, nu există o denaturare nejustificată a concurenței.
6.2.4.5. Concluzie privind compatibilitatea măsurilor de ajutor T, TT, NTT1 și NTT2 în baza Comunicării privind restructurarea
(267)
Comisia concluzionează că vânzarea New TT Bank către Bancă și restructurarea aferentă asigură viabilitatea pe termen lung a New TT Bank, limitarea ajutorului la minimul necesar și lipsa unor denaturări nejustificate ale concurenței.
(268)
Prin urmare, toate măsurile de ajutor enumerate în tabelul 8 ar trebui să fi declarate compatibile cu piața internă.
7. EVALUAREA AJUTORULUI ACORDAT BĂNCII
7.1. EXISTENȚA ȘI CUANTUMUL AJUTORULUI
(269)
Comisia trebuie să stabilească existența ajutorului de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
7.1.1. Existența ajutorului în cazul măsurilor acordate în temeiul schemei de sprijinire a băncilor elene
7.1.1.1. Sprijinul sub formă de lichidități acordat de stat în cadrul măsurii de garantare și al măsurii de creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat (măsura 1)
(270)
Comisia a stabilit deja în deciziile de aprobare și de prelungire a schemei de sprijinire a băncilor elene (131) că sprijinul sub formă de lichidități acordat în temeiul schemei constituie ajutor de stat. Suma totală a garanțiilor era de 13 600 de milioane EUR la 15 aprilie 2011 și a ajuns la 13 932 de milioane EUR la 30 noiembrie 2013. Sprijinul sub formă de lichidități acordat în viitor în cadrul schemei respective va constitui, de asemenea, ajutor de stat.
7.1.1.2. Recapitalizarea de stat acordată în cadrul schemei de recapitalizare (măsura A)
(271)
Comisia a stabilit deja în decizia din 19 noiembrie 2008 privind schema de sprijinire a băncilor elene că recapitalizările care urmează să fie acordate în cadrul măsurii de recapitalizare incluse în schemă vor constitui ajutor de stat. Banca a primit 950 de milioane EUR sub formă de acțiuni preferențiale, reprezentând 2 % din activele ponderate în funcție de risc ale Băncii (132).
(272)
În 2010, Grecia a introdus mai multe modificări ale parametrilor tehnici ai acțiunilor preferențiale. Întrucât modificările măresc remunerarea statului, cu o majorare automată a cuponului de 2 % în fiecare an dacă acțiunile preferențiale nu sunt rambursate în termen de cinci ani, Comisia concluzionează că modificările parametrilor tehnici nu oferă niciun avantaj Băncii și, prin urmare, nu implică un ajutor de stat suplimentar.
7.1.2. Existența ajutorului în cazul injecției de capital garantate de stat (măsura L2)
(273)
Comisia a clarificat la punctul 51 din Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar că acordarea de fonduri de către băncile centrale instituțiilor financiare nu constituie ajutor de stat dacă sunt îndeplinite patru condiții cumulative privind solvabilitatea instituției financiare, constituirea de garanții în cadrul instrumentului, rata dobânzii percepută instituției financiare și absența unei contra-garanții din partea statului. Întrucât injecția de capital garantată de stat în favoarea Băncii nu îndeplinește cele patru condiții cumulative, în special pentru că este garantată de stat și este acordată în asociere cu alte măsuri de sprijin, aceasta constituie ajutor de stat.
(274)
Injecția de capital garantată de stat îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat. În primul rând, întrucât măsura include o garanție de stat în favoarea Băncii Greciei, orice pierdere va fi suportată de stat. Prin urmare, măsura implică resurse de stat. Injecția de capital permite băncilor să primească finanțare într-un moment în care nu au acces la piața de finanțare interbancară și la operațiunile de reﬁnanțare normale din Eurosistem. Prin urmare, injecția de capital garantată de stat acordată Băncii oferă un avantaj pentru aceasta. Întrucât injecția de capital este limitată la sectorul bancar, măsura este selectivă. De asemenea, întrucât injecția de capital garantată de stat permite Băncii să își continue activitatea pe piață și evită intrarea sa în incapacitate de plată și ieșirea de pe piață, aceasta denaturează concurența. Întrucât Banca își desfășoară activitatea în alte state membre și deoarece instituții financiare din alte state membre sunt active sau ar putea fi interesate să activeze în Grecia, avantajul acordat Băncii afectează schimburile comerciale dintre statele membre.
(275)
Injecția de capital garantată de stat (măsura L2) constituie ajutor de stat. Cuantumul injecției de capital garantate de stat a variat de-a lungul timpului. La 31 decembrie 2012, acesta s-a ridicat la aproximativ 12 miliarde EUR.
7.1.3. Existența ajutorului în cazul măsurilor acordate prin intermediul HFSF
7.1.3.1. Prima recapitalizare punte (măsura B1)
(276)
În secțiunea 5.1 din decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank, Comisia a concluzionat deja că prima recapitalizare punte constituie ajutor de stat. Capitalul primit s-a ridicat la 3 970 de milioane EUR.
7.1.3.2. A doua recapitalizarea punte (măsura B2)
(277)
Măsura B2 a fost pusă în aplicare cu resurse ale HFSF, ceea ce, astfel cum se explică în considerentul 47 din decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank, implică resurse de stat.
(278)
În ceea ce privește existența unui avantaj, măsura B2 a crescut rata capitalului Băncii la un nivel care i-a permis acesteia să continue să funcționeze pe piață și să acceseze finanțare din Eurosistem. De asemenea, remunerarea măsurii B2 constă în dobânzi acumulate la notele FESF și o taxă suplimentară de 1 %. Întrucât remunerarea este în mod evident mai redusă decât remunerarea instrumentelor de capital similare de pe piață, cu siguranță Banca nu ar fi fost în măsură să majoreze capitalul în astfel de condiții ale pieței. Prin urmare, măsura B2 a acordat un avantaj Băncii din resurse de stat. Întrucât măsura a fost pusă la dispoziție doar pentru Bancă, aceasta are un caracter selectiv.
(279)
Ca urmare a măsurii B2, poziția Băncii a fost consolidată deoarece i-au fost oferite resursele financiare necesare astfel încât să respecte în continuare cerințele de capital, ceea ce a cauzat, prin urmare, denaturări ale concurenței. Întrucât Banca își desfășoară activitatea pe alte piețe financiare europene și deoarece instituții financiare din alte state membre își desfășoară activitatea în Grecia, în special pe piața asigurărilor, măsura B2 este, de asemenea, de natură să afecteze schimburile comerciale între statele membre.
(280)
Comisia consideră că măsura B2 constituie ajutor de stat. Măsura a fost notificată ca ajutor de către autoritățile naționale. Capitalul primit s-a ridicat la 1 341 de milioane EUR.
7.1.3.3. Scrisoarea de angajament (măsura B3)
(281)
Prin măsura B3, HFSF și-a asumat angajamentul de a furniza capital suplimentar necesar pentru a finaliza recapitalizarea Băncii până la suma solicitată de Banca Greciei în cadrul simulării de criză din 2012. HFSF primește resurse de la stat. Prin urmare, Comisia concluzionează că scrisoarea de angajament implică resurse de stat. Circumstanțele în care HFSF poate acorda sprijin instituțiilor financiare sunt definite și delimitate în mod precis de lege. Prin urmare, utilizarea resurselor de stat este imputabilă statului. HFSF s-a angajat să ofere capital suplimentar în valoare de până la 528 de milioane EUR.
(282)
Scrisoarea de angajament a acordat un avantaj Băncii deoarece a garantat deponenților că Banca este în măsură să atragă întreaga sumă de capital necesară, cu alte cuvinte, HFSF urma să furnizeze capitalul dacă Banca nu reușea să îl atragă de pe piață. De asemenea, angajamentul facilitează atragerea capitalului privat de pe piață, întrucât investitorii au siguranța că, în cazul în care Banca nu poate obține o parte din capital pe piață, HFSF îl va pune la dispoziție. Niciun investitor privat nu ar fi acceptat să se angajeze înainte de a cunoaște condițiile recapitalizării, iar la momentul respectiv Banca nu avea acces la piața de capital.
(283)
Întrucât Banca își desfășoară activitatea pe alte piețe financiare europene și deoarece instituții financiare din alte state membre își desfășoară activitatea în Grecia, în special pe piața asigurărilor, măsura B3 este, de asemenea, de natură să afecteze schimburile comerciale între statele membre și să denatureze concurența.
(284)
Prin urmare, măsura B3 constituie ajutor și a fost notificată ca ajutor de stat de către autoritățile elene la 27 decembrie 2012.
7.1.3.4. Recapitalizarea din primăvara anului 2013 (măsura B4)
(285)
Recapitalizarea din primăvara anului 2013 (măsura B4) constă în conversia primei și celei de a doua recapitalizări punte (măsurile B1 și B2) și a scrisorii de angajament (măsura B3) într-o recapitalizare permanentă în valoare de 5 839 de milioane EUR în acțiuni ordinare. Întrucât măsura B4 constă în conversia ajutoarelor deja acordate, aceasta implică în continuare resurse de stat, dar nu crește valoarea nominală a ajutorului. Cu toate acestea, măsura sporește avantajul față de Bancă (și, prin urmare, denaturările concurenței) deoarece implică o recapitalizare permanentă și nu o recapitalizare temporară precum în cazul măsurilor B1 și B2. În comparație cu măsura B3, care nu este decât un angajament și nu o recapitalizare efectivă, măsura B4 a crescut rata de adecvare a capitalului Băncii și, prin urmare, este mai avantajoasă.
(286)
Comisia constată că un astfel de ajutor nu a fost acordat tuturor băncilor care funcționează în Grecia. În ceea ce privește denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale, Comisia remarcă, de exemplu, că ajutorul a permis Băncii să își continue operațiunile în alte state membre precum România sau Bulgaria. O lichidare a Băncii ar fi condus la încetarea activităților sale în străinătate, prin lichidarea activităților sau vânzarea întreprinderilor. De asemenea, activitățile în domeniul asigurărilor desfășurate de Banca Greciei concurează cu activitățile filialelor întreprinderilor de asigurări din alte state membre. În consecință, măsura denaturează concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre. Prin urmare, măsura B4 constituie ajutor de stat.
7.1.3.5. Concluzii privind măsurile B1, B2, B3 și B4
(287)
Măsurile B1, B2, B3 și B4 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Cuantumul ajutorului de stat inclus în măsurile B1, B2, B3 și B4 este de 5 839 de milioane EUR, care reprezintă, de asemenea, valoarea ajutorului de stat plătit efectiv de către HFSF Băncii.
(288)
Punctul 31 din Comunicarea privind restructurarea prevede că, pe lângă cuantumul absolut al ajutoarelor, Comisia trebuie să ia în considerare ajutorul „în raport cu activele ponderate în funcție de risc ale băncii”. Măsurile B1, B2, B3 și B4 au fost acordate pe parcursul unei perioade de un an, din aprilie 2012 până în mai 2013. În această perioadă, activele ponderate în funcție de risc ale Băncii au suferit modificări. Prin urmare, se ridică problema nivelului la care ar trebui utilizate activele ponderate în funcție de risc, și anume cel existent la începutul perioadei sau cel existent la sfârșitul perioadei. Măsurile B1, B2, B3 și B4 vizează acoperirea unei nevoi de capital identificate de Banca Greciei în martie 2012 (simularea de criză din 2012). Cu alte cuvinte, nevoile de capital acoperite de măsurile în cauză existau deja în martie 2012. Prin urmare, Comisia consideră că suma ajutorului inclusă în măsurile B1, B2, B3 și B4 trebuie să fie comparată cu activele ponderate în funcție de risc ale Băncii la 31 martie 2012. Se reamintește, de asemenea, faptul că Banca Greciei, după luna martie 2012 și până la recapitalizarea din primăvara anului 2013, nu a luat în considerare achizițiile efectuate de băncile elene destinate adaptării ascendente sau descendente a nevoilor lor de capital. Această împrejurare demonstrează încă o dată că măsurile B1, B2, B3 și B4 au fost măsuri de ajutor legate de perimetrul Băncii, în forma existentă la 31 martie 2012.
(289)
Prima și a doua recapitalizare punte și scrisoarea de angajament s-au ridicat împreună la 5 839 de milioane EUR. Suma reprezintă 13,8 % din activele ponderate în funcție de risc ale Băncii, la 31 martie 2012.
7.1.3.6. Angajamentul de recapitalizare din 2014 (măsura C)
(290)
La 31 martie 2014, Banca a primit o scrisoare de angajament de la HFSF, prin care HFSF a oferit un angajament de a participa la majorarea capitalului social al Băncii cu o sumă de până la 2 864 de milioane EUR (măsura C). Din motivele explicate în considerentul 277, măsura implică utilizarea unor resurse de stat. Măsura constituie un avantaj pentru Bancă deoarece garantează faptul că Banca va obține capitalul de care are nevoie, ceea ce va crește încrederea depunătorilor și va facilita atragerea de capital de la investitorii privați.
(291)
În cazul în care investitorii privați nu participă la întreaga sumă a majorării de capital, HFSF trebuie să injecteze efectiv capital în Bancă în conformitate cu scrisoarea de angajament. O asemenea injecție de capital ar putea, în raport cu scrisoarea de angajament, să constituie un avantaj mai mare în favoarea Băncii. Spre deosebire de o simplă scrisoare de angajament, injecția efectivă de capital majorează gradul de adecvare a capitalului Băncii.
(292)
Nici scrisoarea de angajament și nici posibila sa punere aplicare sub forma unei injecții de capital nu respectă principiul investitorului în economia de piață. Chiar dacă HFSF ar fi cumpărat acțiunile noi la același preț ca și investitorii privați, condițiile de participare ale HFSF sunt foarte diferite de cele ale investitorilor privați care vor să subscrie noi acțiuni. HFSF s-a angajat să subscrie întreaga majorare a capitalului social, dacă este necesar, înainte ca orice investitor privat să se angajeze în mod oficial să cumpere acțiuni. Investitorii privați care achiziționează acțiuni noi vor avea certitudinea că, în orice caz, Banca va atrage întreaga sumă a capitalului necesar, din moment ce HFSF va acționa ca mecanism de protecție și va achiziționa acțiunile care nu sunt subscrise de investitorii privați. Pe de altă parte, HFSF va participa numai dacă există o cerere insuficientă din partea investitorilor privați care să atingă pragul intervalului de preț anunțat. Ca atare, HFSF va furniza capital pe care Banca nu îl poate obține pe piață la același preț pe acțiune. În consecință, HFSF furnizează capital pentru o sumă sau la un preț pe care piața nu este în măsură să le ofere.
(293)
Întrucât a fost acordată numai în favoarea Băncii, măsura C este selectivă. Poziția Băncii a fost consolidată, fiindu-i oferite resursele financiare necesare astfel încât să respecte în continuare cerințele de reglementare în materie de capital stabilite de Banca Greciei. Prin urmare, măsura oferă un avantaj care denaturează concurența. Întrucât Banca își desfășoară activitatea pe alte piețe financiare europene și deoarece instituții financiare din alte state membre își desfășoară activitatea în Grecia, în special pe piața asigurărilor, măsura C este, de asemenea, de natură să afecteze schimburile comerciale între statele membre.
(294)
Recapitalizarea din 2014 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Cuantumul ajutorului inclus în această măsură este de 2 864 de milioane EUR, ceea ce reprezintă 7,5 % din activele ponderate în funcție de risc ale Băncii la 31 decembrie 2013 (133).
(295)
În cazul în care HFSF injectează efectiv capital suplimentar în Bancă în punerea în aplicare a angajamentului, aceasta va spori avantajul conferit Băncii și denaturările concurenței, dar nu va crește valoarea nominală a ajutorului (134).
7.1.4. Concluzie privind existența și cuantumul total al ajutorului primit
(296)
Măsurile A, B1, B2, B3, B4 și C constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
Tabelul 11
Imagine de ansamblu asupra sumei totale a ajutoarelor primite de Bancă
Referință
Măsură
Tipul măsurii
Suma ajutorului
Ajutor/Active ponderate în funcție de risc
A
Acțiuni preferențiale
Sprijin sub formă de capital
950 de milioane EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Prima recapitalizare punte
A doua recapitalizare punte
Scrisoarea de angajament
Recapitalizarea din primăvara anului 2013
Sprijin sub formă de capital
5 839 de milioane EUR
13,8 %
C
Angajamentul de recapitalizare din 2014
Angajamentul de a oferi sprijin sub formă de capital
2 864 de milioane EUR
7,5 %
Valoarea totală a ajutorului sub formă de capital acordat Băncii
9 653 de milioane EUR
15,8 %
Capitalul total plătit Băncii
6 789 de milioane EUR [ar putea ajunge la 9 653 de milioane EUR în cazul în care HFSF trebuie să furnizeze întreaga sumă aferentă majorării capitalului din aprilie 2014]
23,7 %
Referință
Măsură
Tipul măsurii
Valoarea nominală a ajutorului
L1
Sprijin sub formă de lichidități
Garanție
13 932 de milioane EUR
La 30 noiembrie 2013
L2
Injecție de capital garantată de stat
Finanțare și garantare
12 000 de milioane EUR
La 31 decembrie 2012
Valoarea totală a ajutorului sub formă de lichidități acordat Băncii
25 932 de milioane EUR
7.2. TEMEIUL JURIDIC PENTRU EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII
(297)
Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 200, temeiul juridic pentru evaluarea măsurilor de ajutor ar trebui să fie articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat (135).
(298)
În timpul crizei financiare, Comisia a elaborat criterii de compatibilitate pentru diferite tipuri de măsuri de ajutor. Principiile de evaluare a măsurilor de ajutor au fost stabilite inițial în Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar.
(299)
Orientări privind măsurile de recapitalizare se regăsesc în Comunicarea privind recapitalizarea și în Comunicarea din 2011 privind prelungirea.
(300)
Comunicarea privind restructurarea stabilește abordarea adoptată de Comisie în ceea ce privește evaluarea planurilor de restructurare, în special necesitatea de restabilire a viabilității, pentru a asigura o contribuție adecvată din partea beneficiarului și o limitare a denaturărilor concurenței.
(301)
Cadrul a fost completat de Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar, care se aplică măsurilor de ajutor notificate după 1 august 2013.
7.2.1. Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității ajutorului sub formă de lichidități acordat Băncii (măsura L1)
(302)
Sprijinul sub formă de lichidități primit de către Bancă a fost aprobat definitiv prin decizii succesive de autorizare a măsurilor din cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene și prin modificările și prelungirile schemei (136). Orice sprijin viitor sub formă de lichidități în favoarea Băncii va trebui să fie acordat în cadrul unei scheme de ajutoare aprobate în mod corespunzător de Comisie. Condițiile de acordare a ajutoarelor trebuie să fie autorizate de către Comisie înainte de acordarea acestora și, prin urmare, nu trebuie să fie evaluate în continuare în prezenta decizie.
7.2.2. Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității acțiunilor preferențiale (măsura A)
(303)
Recapitalizarea din 2009 sub formă de acțiuni preferențiale (măsura A) a fost acordată în cadrul măsurii de recapitalizare aprobate în 2008 în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene în temeiul Comunicării din 2008 privind sectorul bancar. Prin urmare, aceasta nu trebuie să fie reevaluată în baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar, ci trebuie să fie evaluată doar în temeiul Comunicării privind restructurarea.
7.2.3. Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității injecției de capital garantate de stat (măsura L2)
(304)
Compatibilitatea injecției de capital garantate de stat (măsura L2) trebuie să fie evaluată mai întâi pe baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar, precum și a Comunicării din 2011 privind prelungirea. Orice injecție de capital garantată de stat acordată după 1 august 2013 face obiectul Comunicării din 2013 privind sectorul bancar.
7.2.4. Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității recapitalizărilor acordate de HFSF (măsurile B1, B2, B3 și B4)
(305)
Compatibilitatea recapitalizării acordate de HFSF (măsurile B1, B2, B3 și B4), în special în ceea ce privește remunerarea, ar trebui evaluată în primul rând pe baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar, a Comunicării privind recapitalizarea și a Comunicării din 2011 privind prelungirea. În decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la compatibilitatea măsurii B1 cu comunicările respective. Întrucât au fost puse în aplicare înainte de 1 august 2013, măsurile nu se încadrează în dispozițiile Comunicării din 2013 privind sectorul bancar. Compatibilitatea recapitalizărilor acordate de HFSF (măsurile B1, B2, B3 și B4) ar trebui să fie evaluată, de asemenea, pe baza Comunicării privind restructurarea.
7.2.5. Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității angajamentului de recapitalizare din 2014 (măsura C)
(306)
Compatibilitatea angajamentului de recapitalizare din 2014 (măsura C) trebuie evaluată pe baza Comunicării din 2013 privind sectorul bancar, care stabilește noi cerințe în ceea ce privește contribuția creditorilor subordonați și remunerarea directorilor, precum și a Comunicării privind recapitalizarea și a Comunicării din 2011 privind prelungirea. Compatibilitatea măsurii C ar trebui să fie evaluată, de asemenea, pe baza Comunicării privind restructurarea.
7.3. CONFORMITATEA MĂSURII L2 ÎN BAZA COMUNICĂRII DIN 2008 PRIVIND SECTORUL BANCAR, A COMUNICĂRII DIN 2011 PRIVIND PRELUNGIREA ȘI A COMUNICĂRII DIN 2013 PRIVIND SECTORUL BANCAR
(307)
Pentru ca un ajutor să fie compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat, acesta trebuie să respecte criteriile generale de compatibilitate: caracterul adecvat, necesitatea și proporționalitatea.
(308)
Din cauza faptului că băncile elene au fost excluse de pe piețele interbancare și au devenit complet dependente de finanțarea din partea băncii centrale, astfel cum se menționează la considerentul 32, și întrucât Banca nu putea împrumuta un număr suficient de fonduri prin operațiunile de refinanțare periodice, Banca a avut nevoie de o injecție de capital garantată de stat pentru a obține un nivel suficient al lichidităților, evitând astfel să intre în incapacitate de plată. Comisia consideră că măsura L2 este un mecanism adecvat pentru a remedia o perturbare gravă, care ar fi fost cauzată de incapacitatea de plată a Băncii.
(309)
Întrucât injecția de capital garantată de stat implică un cost relativ ridicat de finanțare pentru Bancă, Banca are un stimulent suficient pentru a evita să recurgă la această sursă de finanțare destinată dezvoltării activităților. Banca trebuia să plătească o dobândă de […] puncte de bază mai mare decât în cazul operațiunilor normale de refinanțare din Eurosistem. De asemenea, Banca a trebuit să plătească statului un comision de garantare de […] puncte de bază. În consecință, costul total al injecției de capital garantate de stat în favoarea Băncii este mult mai mare decât costurile normale de refinanțare ale BCE. În special, diferența dintre costul injecției de capital garantate de stat și costurile normale de refinanțare ale BCE este mai mare decât nivelul comisionului de garantare prevăzut în Comunicarea din 2011 privind prelungirea. Prin urmare, remunerarea totală percepută de stat poate fi considerată suficientă. În ceea ce privește suma injecției de capital garantate de stat, aceasta este revizuită periodic de Banca Greciei și de BCE în funcție de nevoile reale ale Băncii. Cele două instituții monitorizează îndeaproape utilizarea sa și se asigură că aceasta este limitată la minimul necesar. Prin urmare, măsura L2 nu furnizează Băncii un exces de lichidități care ar putea fi utilizate pentru a finanța activități care denaturează concurența. Lichiditățile sunt limitate la suma minimă necesară.
(310)
Monitorizarea atentă a utilizării injecției de capital garantate de stat și verificarea periodică în scopul asigurării că utilizarea acesteia este limitată la minimul necesar garantează, de asemenea, că lichiditățile sunt proporționale și nu conduc la denaturarea nejustificată a concurenței. De asemenea, Comisia observă că Grecia s-a angajat să pună în aplicare o serie de măsuri care vizează reducerea efectelor colaterale negative, în conformitate cu analiza din secțiunea 7.6, care asigură în continuare că recurgerea la sprijinul sub formă de lichidități se va încheia cât mai curând posibil și că ajutorul este proporțional.
(311)
Prin urmare, măsura L2 respectă Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, precum și Comunicarea din 2011 privind prelungirea. Întrucât Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar nu a introdus noi cerințe în ceea ce privește garanțiile, măsura L2 respectă, de asemenea, Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar.
7.4. CONFORMITATEA MĂSURILOR B1, B2, B3 ȘI B4 ÎN BAZA COMUNICĂRII DIN 2008 PRIVIND SECTORUL BANCAR, A COMUNICĂRII PRIVIND RECAPITALIZAREA ȘI A COMUNICĂRII DIN 2011 PRIVIND PRELUNGIREA
(312)
Astfel cum se menționează la considerentul 201, pentru ca un ajutor să fie compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat, acesta trebuie să respecte criteriile generale de compatibilitate (137): caracterul adecvat, necesitatea și proporționalitatea.
(313)
Comunicarea privind recapitalizarea și Comunicarea din 2011 privind prelungirea conțin orientări suplimentare referitoare la nivelul remunerării necesar pentru infuziile de capital de stat.
7.4.1. Caracterul adecvat al măsurilor
(314)
Comisia consideră că recapitalizările HFSF (măsurile B1, B2, B3 și B4) sunt adecvate, întrucât acestea împiedică falimentul Băncii. În absența lor, activitățile acesteia nu ar fi putut continua deoarece Banca avea un capital propriu negativ la sfârșitul anului 2012 (138).
(315)
În această privință, Comisia a constatat în decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank că Banca este una dintre cele mai mari instituții bancare din Grecia în ceea ce privește atât acordarea împrumuturilor, cât și atragerea de depozite. Ca atare, Banca este o bancă importantă din punct de vedere sistemic în Grecia. Prin urmare, o incapacitate de plată a Băncii ar fi creat o perturbare gravă în economia elenă. În condițiile de la momentul respectiv, instituțiile financiare din Grecia au întâmpinat dificultăți în ceea ce privește accesul la finanțare. Lipsa de finanțare le-a limitat capacitatea de a acorda împrumuturi pentru economia elenă. În acest context, orice perturbare a economiei ar fi fost agravată de incapacitatea de plată a Băncii. De asemenea, măsurile B1, B2, B3 și B4 au apărut în principal datorită programului de implicare a sectorului privat, un eveniment extraordinar și imprevizibil, și nu ca urmare a administrării defectuoase sau a asumării de riscuri excesive de către Bancă. Prin urmare, măsurile vizează în principal rezultatele programului de implicare a sectorului privat și contribuie la menținerea stabilității financiare în Grecia.
(316)
În decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la luarea imediată a tuturor măsurilor posibile pentru a evita ca Banca să aibă nevoie din nou de ajutor în viitor. Astfel cum se menționează în considerentele 130-132 din prezenta decizie, Grecia s-a angajat să pună în aplicare o serie de acțiuni legate de guvernanța corporativă și operațiunile comerciale ale Băncii. Conform descrierii din considerentele 102-104 și considerentul 111, Banca și-a restructurat activitățile în mod exhaustiv, de asemenea, cu numeroase reduceri ale costurilor și dezinvestiții care au fost deja puse în aplicare. Prin urmare, îndoielile Comisiei au fost înlăturate.
(317)
În deciziei de inițiere a procedurii privind Eurobank, Comisia și-a exprimat, de asemenea, îndoiala cu privire la faptul că există suficiente măsuri de protecție în cazul în care Banca intră sub controlul statului sau în cazul în care acționarii privați păstrează controlul, în timp ce cota majoritară este deținută de stat. Comisia constată că angajamentele descrise la considerentele 131 și 132 asigură că operațiunile de creditare ale Băncii vor fi gestionate pe baze comerciale și activitatea zilnică va fi protejată de intervenții din partea statului. Cadrul relației convenit între HFSF și Bancă asigură, de asemenea, faptul că interesele statului ca acționar principal sunt protejate împotriva asumării de riscuri excesive de către conducerea Băncii.
(318)
Prin urmare, măsurile B1, B2, B3 și B4 asigură menținerea stabilității financiare în Grecia. Au fost luate măsuri importante pentru a reduce la minimum pierderile viitoare și pentru a garanta că activitățile Băncii nu sunt puse în pericol de o guvernanță necorespunzătoare. Pe această bază, Comisia constată că măsurile B1, B2, B3 și B4 sunt adecvate.
7.4.2. Necesitatea - limitarea la minimum a ajutorului
(319)
Astfel cum prevede Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, prin cuantumul și forma sa, măsura de ajutor trebuie să fie necesară pentru îndeplinirea obiectivului propus. Această înseamnă că injecția de capital trebuie să fie în cuantumul minim necesar pentru atingerea obiectivului.
(320)
Cuantumul sprijinului sub formă de capital a fost calculat de Banca Greciei în cadrul unei simulări de criză, astfel încât să se asigure că rata capitalului de bază de rangul 1 se menține peste un anumit nivel în perioada 2012-2014, astfel cum reiese din tabelul 3. Prin urmare, sprijinul nu oferă Băncii un exces de capital. Astfel cum se explică în considerentul 316, au fost întreprinse acțiuni pentru a reduce riscul ca Banca să aibă nevoie de ajutor în viitor.
(321)
În ceea ce privește remunerarea primei și celei de a doua recapitalizări punte (măsurile B1 și B2), Comisia amintește că acestea au fost acordate în mai 2012 și decembrie 2012 și plătite în natură sub formă de note emise de FESF. HFSF a primit ca remunerare, de la data punerii la dispoziție a notelor emise de FESF până la data recapitalizării din primăvara anului 2013, dobânzile acumulate la notele FESF, la care se adaugă o taxă de 1 % (139). Astfel cum se subliniază în decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank, remunerarea este inferioară intervalului 7 %-9 % definit în Comunicarea privind recapitalizarea. Cu toate acestea, perioada de remunerare redusă a fost limitată la un an pentru măsura B1 și la cinci luni pentru măsura B2 (și anume, până la momentul conversiei recapitalizării punte într-o recapitalizare standard în acțiuni ordinare, și anume măsura B4). În timp ce prima și a doua recapitalizare punte nu au avut un efect de diluare asupra acționarilor existenți, recapitalizarea din primăvara anului 2013, care a constat în conversia primei și celei de a doua recapitalizări, a avut un efect de diluare semnificativ asupra acționarilor, întrucât participarea lor la capitalul propriu al Băncii a scăzut la 1,4 %. Situația neobișnuită care a predominat de la data primei recapitalizări punte a luat sfârșit ulterior. Prin urmare, îndoielile exprimate în cadrul deciziei de inițiere a procedurii privind Eurobank au fost înlăturate.
(322)
De asemenea, având în vedere sursa atipică a dificultăților Băncii, atunci când pierderile provin în principal din cedarea datoriei în favoarea statului (programul de implicare a sectorului privat și răscumpărarea datoriei, care oferă un avantaj semnificativ pentru stat, constând în reducerea datoriilor) și din consecințele unei recesiuni prelungite pe piața internă, Comisia poate accepta o astfel de derogare temporară de la cerințele privind remunerarea standard prevăzute în Comunicarea privind recapitalizarea (140).
(323)
Măsura B3 a fost un angajament în sensul furnizării de capital. Angajamentul asumat în decembrie 2012 a fost pus în aplicare în mod efectiv prin injecția de capital din perioada mai-iunie 2013, la doar cinci luni mai târziu. Din acest motiv și din motivele menționate la considerentul 322, este acceptabil faptul că nicio remunerare nu a fost plătită pentru angajamentul respectiv.
(324)
În ceea ce privește măsura B4, în conformitate cu punctul 8 din Comunicarea privind prelungirea din 2011, infuziile de capital trebuie să fie subscrise avându-se în vedere o reducere suficientă a prețului acțiunii ajustată astfel încât efectul de diluare să ofere asigurări rezonabile cu privire la primirea unei remunerări adecvate de către stat. În timp ce recapitalizarea nu a prevăzut o reducere semnificativă a prețului acțiunilor, ajustată pentru a ține seama de efectul de diluare, în fapt a fost imposibil să se atingă o reducere semnificativă a prețului teoretic, fără exercitarea de drepturi (theoretical ex-rights price) (141). Înainte de recapitalizarea din primăvara anului 2013, capitalul Băncii era negativ și capitalizarea sa bursieră era de doar câteva sute de milioane de euro. În aceste circumstanțe, se ridică întrebarea dacă acționarii existenți ar fi trebuit să fie eliminați în întregime. Comisia observă că prețul de emisiune a fost fixat la o reducere de 50 % din prețul mediu al pieței pe durata celor cincizeci de zile înainte de stabilirea prețului de emisiune. De asemenea, Comisia ia act de faptul că efectul de diluare asupra acționarilor preexistenți a fost enorm, întrucât după recapitalizare aceștia au deținut doar 1,4 % din capitalul social al Băncii. Prin urmare, aplicarea unei reduceri suplimentare la prețul de piață ar fi avut doar un impact neglijabil asupra remunerării HFSF. Având în vedere situația specifică a băncilor elene explicată în considerentul 322 și faptul că nevoia de ajutor provine din cedarea datoriei în favoarea statului, Comisia consideră că prețul de emisiune este suficient de scăzut.
(325)
În concluzie, măsurile B1, B2, B3 și B4 sunt necesare ca ajutor de salvare atât prin cuantumul, cât și prin forma lor.
7.4.3. Proporționalitatea - măsuri de limitare a efectelor colaterale negative
(326)
Banca a primit ajutoare de stat cu o valoare foarte mare. Această situație poate conduce, prin urmare, la denaturarea gravă a concurenței. Cu toate acestea, Grecia și-a asumat angajamentul de a pune în aplicare o serie de măsuri care vizează reducerea efectelor colaterale negative. În special, angajamentele prevăd că operațiunile Băncii vor continua să fie gestionate pe baze comerciale, astfel cum se explică la considerentele 131 și 132. Grecia s-a angajat, de asemenea, să respecte o interdicție de achiziționare, precum și să efectueze o serie de dezinvestiții în străinătate și în activități nebancare în Grecia, astfel cum se arată în considerentul 133. Limitele pentru denaturarea concurenței vor fi evaluate în continuare, în secțiunea 7.6.
(327)
De asemenea, un mandatar însărcinat cu monitorizarea a fost numit de Bancă pentru a monitoriza punerea corectă în aplicare a angajamentelor în materie de guvernanță corporativă și operațiuni comerciale. Se va evita orice schimbare în detrimentul practicilor comerciale ale Băncii, reducându-se astfel potențialul apariției de efecte colaterale negative.
(328)
În sfârșit, un nou plan de restructurare cuprinzător a fost prezentat Comisiei la 16 aprilie 2014. Planul de restructurare va fi evaluat în secțiunea 7.6.
(329)
În concluzie, îndoielile exprimate în cadrul deciziei de inițiere a procedurii privind Eurobank au fost înlăturate. Măsurile B1, B2, B3 și B4 sunt proporționale având în vedere punctul 15 din Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar.
7.4.4. Concluzie privind conformitatea recapitalizărilor HFSF în baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar, a Comunicării privind recapitalizarea și a Comunicării din 2011 privind prelungirea
(330)
Prin urmare, Comisia concluzionează că recapitalizările acordate de HFSF (măsurile B1, B2, B3 și B4) sunt adecvate, necesare și proporționale, având în vedere punctul 15 din Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, Comunicarea privind recapitalizarea și Comunicarea din 2011 privind prelungirea.
7.5. CONFORMITATEA ACHIZIȚIONĂRII NEW TT BANK ȘI NEA PROTON BANK DE CĂTRE BANCĂ, ÎN BAZA COMUNICĂRII PRIVIND RESTRUCTURAREA
(331)
Punctele 23 și 40 din Comunicarea privind restructurarea explică faptul că achizițiile întreprinderilor de către băncile care beneficiază de ajutor sunt, în mod normal, contrare obligațiilor de a limita costurile de restructurare și denaturările concurenței. De asemenea, acestea pot să pună în pericol sau să complice restabilirea viabilității. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă achizițiile efectuate de către Bancă pot fi reconciliate cu normele din Comunicarea privind restructurarea.
7.5.1. Conformitatea achiziționării New TT Bank în baza Comunicării privind restructurarea
7.5.1.1. Efectul achiziționării New TT Bank asupra viabilității pe termen lung a Băncii
(332)
În ceea ce privește rentabilitatea operațională, achizițiile efectuate de către Bancă vor favoriza restabilirea viabilității pe termen lung a Băncii, întrucât fuzionarea a două bănci din aceeași piață geografică permite realizarea unor sinergii semnificative, de exemplu, sub forma reducerilor de personal, a închiderii filialelor și a reducerii costurilor generale. Banca va achiziționa deponenții și clienții, reducând în același timp costurile de distribuție în mod semnificativ. Banca va închide cea mai mare parte a sucursalelor care poartă marca „T-Bank” și unele dintre sucursalele care poartă marca „Hellenic Postbank”, pe lângă raționalizarea funcțiilor sediilor centrale.
(333)
În ceea ce privește situația lichidităților, tranzacția are, de asemenea, un impact favorabil asupra raportului dintre împrumuturi și depozite în cadrul Băncii, reducându-l în mod semnificativ de la un nivel excesiv, având în vedere că New TT Bank avea mult mai multe depozite decât împrumuturi. În special, Banca Greciei a constatat în scrisoarea sa către HFSF din 8 iulie 2013 că Banca a fost supusă unei presiuni ridicate în cei doi ani anteriori tranzacțiilor. Banca Greciei a observat că Banca a pierdut cote de piață în Grecia și că aceasta depindea în mod semnificativ de finanțarea din Eurosistem și de injecțiile de capital. În scrisoarea sa, Banca Greciei a făcut referire la lipsa acută de finanțare, la raportul consolidat împrumuturi-depozite de 132 % și la deteriorarea percepției Băncii în rândul clienților. În scrisoarea sa, Banca Greciei a indicat faptul că achiziționarea de către Bancă a New TT Bank va conduce la „o creștere substanțială a depozitelor [Băncii], îmbunătățind astfel vizibilitatea finanțării sale globale, percepția deponenților, precum și capacitatea sa de a atrage noi depozite în condiții mai atractive decât în prezent”.
(334)
Prin urmare, achiziția contribuie la repararea poziției lichidității în cadrul Băncii, care este esențială pentru restabilirea viabilității pe termen lung. Comisia a recunoscut impactul pozitiv al achiziției într-o scrisoare din partea serviciilor sale către HFSF din data de 8 iulie 2013. În scrisoarea sa, Comisia a indicat faptul că proiectul de plan de restructurare a Băncii, care a fost prezentat de Grecia înainte de achiziționarea New TT Bank, nu a îndeplinit cerința de restabilire a viabilității pe termen lung din cauza vulnerabilității din bilanțul Băncii la sfârșitul perioadei de restructurare. În aceeași scrisoare, Comisia a indicat că „achiziționarea portofoliului bogat de depozite [al New TT Bank] reprezintă o contribuție esențială la repararea bilanțului [Băncii] și, prin urmare, la restabilirea viabilității sale pe termen lung”. Aprecierea Comisiei a fost justificată având în vedere impactul unei astfel de achiziții asupra situației lichidităților Băncii: „Pe baza cifrelor de la sfârșitul anului 2012, achiziția ar conduce la reducerea imediată a raportului împrumuturi-depozite de la 155 % la 123 %, astfel încât să poată fi posibilă îndeplinirea cerinței [Comisiei] [la] sfârșitul anului 2017.”
(335)
Prin urmare, Comisia consideră că achiziționarea New TT Bank are un efect pozitiv asupra restabilirii viabilității pe termen lung a Băncii.
7.5.1.2. Efectul achiziției asupra cuantumului ajutorului necesar acordat Băncii
(336)
În conformitate cu punctul 23 din Comunicarea privind restructurarea, ajutorul pentru restructurare nu ar trebui să fie utilizat pentru achiziționarea altor întreprinderi, ci numai pentru acoperirea costurilor de restructurare care sunt necesare pentru a restabili viabilitatea Băncii.
(337)
Banca a plătit prețul de achiziție în acțiuni noi, astfel încât achiziția nu a fost finanțată prin ajutoare de stat. În consecință, nevoia de capital creată prin plata prețului de achiziție a fost imediat acoperită prin emisiunea de acțiuni noi, astfel încât plata prețului de achiziție nu a creat o creștere netă a nevoilor de capital ale Băncii. De asemenea, HFSF deținea 100 % din New TT Bank, ceea ce presupune că toate acțiunile noi emise de Bancă au fost acordate HFSF, și anume statului.
(338)
Achiziția ca atare nu va atrage după sine un ajutor de stat suplimentar, întrucât New TT Bank a respectat cerințele de reglementare în ceea ce privește capitalul. De asemenea, instituția de credit intermediară a fost creată cu doar câteva luni înainte de a fi achiziționată. Întrucât activele unei bănci aflate în dificultate majoră sunt analizate și evaluate la valoarea justă înainte de a fi transferate către o instituție de credit intermediară, se poate presupune că portofoliul de credite al New TT Bank nu conținea pierderi care au fost ascunse sau pentru care nu s-au creat provizioane suficiente.
(339)
În concluzie, în circumstanțele specifice ale cazului de față, achiziționarea New TT Bank, în mod excepțional, nu încalcă principiul conform căruia ajutorul ar trebui să fie în cuantumul minim necesar.
7.5.1.3. Efectul de denaturare pe care achiziția îl are asupra concurenței
(340)
În conformitate cu punctele 39 și 40 din Comunicarea privind restructurarea, ajutorul de stat nu trebuie să fie utilizat în detrimentul întreprinderilor care nu beneficiază de ajutoare pentru achiziționarea de întreprinderi concurente. Punctul 41 din Comunicarea privind restructurarea prevede, de asemenea, că achizițiile pot fi autorizate în cazul în care fac parte dintr-un proces de consolidare necesar refacerii stabilității financiare sau asigurării unei concurenței eficiente, că procesul de achiziționare trebuie să fie echitabil și că achiziția trebuie să asigure condiții de concurență efectivă pe piața relevantă.
(341)
New TT Bank nu a fost o bancă viabilă pe o bază de sine stătătoare. Consolidarea băncii a fost prevăzută în temeiul Memorandumului privind politica economică și financiară din 15 mai 2013. Prin urmare, tranzacția poate fi considerată ca făcând parte dintr-un proces de consolidare necesar refacerii stabilității financiare de tipul celor descrise la punctul 41 din Comunicarea privind restructurarea.
(342)
Niciun ofertant care nu beneficiază de ajutor nu a depus o ofertă validă de achiziționare a New TT Bank, iar procesul de vânzare a fost deschis, transparent și nediscriminatoriu. În consecință, Banca nu a exclus niciun ofertant care nu beneficiază de ajutor. Întrucât achiziția a fost autorizată de autoritatea elenă în domeniul concurenței (142), Comisia presupune că rezultatul procesului de vânzare garantează condiții de concurență efectivă în Grecia.
(343)
În acest context, se poate concluziona că achiziționarea New TT Bank este compatibilă cu secțiunea 4 din Comunicarea privind restructurarea.
7.5.1.4. Concluzie privind achiziționarea New TT Bank
(344)
Comisia concluzionează că, având în vedere situația unică a băncilor din Grecia (143) și particularitățile achiziționării New TT Bank, achiziția este compatibilă cu cerințele prevăzute în Comunicarea privind restructurarea.
7.5.2. Conformitatea achiziționării Nea Proton Bank în baza Comunicării privind restructurarea
7.5.2.1. Efectul achiziționării Nea Proton Bank asupra viabilității pe termen lung a Băncii
(345)
În ceea ce privește rentabilitatea operațională, achiziționarea Nea Proton Bank ar trebui să favorizeze restabilirea viabilității pe termen lung a Băncii, întrucât fuzionarea a două întreprinderi de pe aceeași piață geografică permite realizarea unor sinergii semnificative, de exemplu, sub forma reducerilor de personal, a închiderii filialelor și a reducerii costurilor generale.
(346)
Achiziționarea Nea Proton Bank permite Băncii să beneficieze de sinergii. Banca va achiziționa clienții și deponenții, închizând în același timp cea mai mare parte din sucursale și raționalizând sistemul de informare, precum și funcțiile sediilor centrale. De asemenea, tranzacția a redus raportul împrumuturi-depozite al Băncii deoarece Nea Proton Bank a avut un nivel mai scăzut al raportului împrumuturi-depozite. La sfârșitul lunii iunie 2013, raportul împrumuturi nete-depozite din cadrul Băncii era de aproximativ 135,79 %, în timp ce raportul împrumuturi nete-depozite din cadrul Nea Proton Bank era de aproximativ 52,68 %.
(347)
În concluzie, achiziția a avut un efect pozitiv asupra viabilității Băncii.
7.5.2.2. Efectul achiziționării Nea Proton Bank asupra cuantumului ajutorului necesar Băncii
(348)
În conformitate cu punctul 23 din Comunicarea privind restructurarea, ajutorul pentru restructurare nu ar trebui să fie utilizat pentru achiziționarea altor întreprinderi, ci numai pentru acoperirea costurilor de restructurare care sunt necesare pentru restabilirea viabilității.
(349)
Banca a plătit un preț simbolic pentru a achiziționa Nea Proton Bank (1 EUR), în timp ce entitatea achiziționată a fost recapitalizată în mod corespunzător înainte de vânzare. Recapitalizarea a inclus provizioane pentru viitoare pierderi din împrumuturi și pierderi din exploatare (144). Prin urmare, achiziționarea în schimbul unui preț de 1 EUR a unei bănci capitalizate în mod adecvat nu a crescut nevoile de capital ale Băncii.
(350)
În concluzie, achiziționarea Nea Proton Bank nu încalcă principiul conform căruia ajutorul trebuie să fie limitat la minimul necesar
7.5.2.3. Efectul de denaturare pe care achiziționarea Nea Proton Bank îl are asupra concurenței
(351)
În conformitate cu punctele 39 și 40 din Comunicarea privind restructurarea, ajutorul de stat nu trebuie să fie utilizat în detrimentul întreprinderilor care nu beneficiază de ajutoare pentru achiziționarea de întreprinderi concurente.
(352)
Nea Proton Bank nu a fost o bancă viabilă pe o bază de sine stătătoare. Consolidarea băncii a fost prevăzută în temeiul Memorandumului privind politica economică și financiară din 15 mai 2013. Prin urmare, achiziționarea poate fi considerată ca făcând parte dintr-un proces de consolidare necesar refacerii stabilității financiare de tipul celor descrise la punctul 41 din Comunicarea privind restructurarea.
(353)
De asemenea, Comisia observă că niciun ofertant care nu beneficiază de ajutor nu a depus o ofertă validă de achiziționare a Nea Proton Bank, iar procesul de vânzare a fost deschis, transparent și nediscriminatoriu. În consecință, Banca nu a exclus niciun ofertant care nu beneficiază de ajutor. Întrucât achiziția a fost autorizată de autoritatea elenă în domeniul concurenței (145), Comisia presupune că rezultatul procesului de vânzare garantează condiții de concurență efectivă în Grecia.
(354)
În acest context, se poate concluziona că achiziționarea New Proton Bank este compatibilă cu punctul 4 din Comunicarea privind restructurarea.
7.5.2.4. Concluzie privind achiziționarea Nea Proton Bank
(355)
Având în vedere particularitățile achiziționării Nea Proton Bank, Comisia concluzionează că achiziția este în concordanță cu cerințele prevăzute în Comunicarea privind restructurarea.
7.6. CONFORMITATEA MĂSURILOR A, B1, B2, B3, B4 ȘI C ÎN BAZA COMUNICĂRII PRIVIND RESTRUCTURAREA, PRECUM ȘI A MĂSURII C ÎN BAZA COMUNICĂRII DIN 2013 PRIVIND SECTORUL BANCAR
7.6.1. Surse de dificultăți și consecințe asupra evaluării în temeiul Comunicării privind restructurarea
(356)
Astfel cum se indică la secțiunile 2.1.1 și 2.1.2, dificultățile cu care se confruntă Banca sunt generate în principal de criza datoriei suverane elene și de recesiunea profundă din Grecia și din sudul Europei. În ceea ce privește primul factor, guvernul elen a pierdut accesul la piețele financiare și, în cele din urmă, a trebuit să negocieze un acord cu creditorii săi interni și internaționali - programul de implicare a sectorului privat - care a condus la o reducere a creanțelor deținute față de stat cu 53,3 %. De asemenea, 31,5 % din creanțe au fost schimbate cu noi obligațiuni emise de statul elen, la rate mai scăzute ale dobânzii și cu scadențe mai lungi. Noile obligațiuni emise de statul elen au fost răscumpărate de către stat de la băncile elene în decembrie 2012 la un preț cuprins între 30,2 % și 40,1 % din valoarea lor nominală și, prin urmare, s-au materializat într-o nouă pierdere pentru băncile din Grecia. Pe lângă impactul asupra poziției de capital al programului de implicare a sectorului privat și al răscumpărării datoriei, Banca a observat, de asemenea, fluxuri de depozite uriașe între 2010 și jumătatea anului 2012, generate de riscul ca Grecia să părăsească zona euro ca o consecință a unei datorii publice nesustenabile și a recesiunii economice.
(357)
Măsurile B1, B2, B3 și B4 se ridică la 5 839 de milioane EUR, și anume aproximativ valoarea pierderii înregistrate în urma programului de implicare a sectorului privat (5 781 milioane EUR). Într-un astfel de caz și atunci când dificultățile nu provin în principal din comportamente care implică asumarea de riscuri excesive, astfel cum este prevăzut la punctul 14 din Comunicarea din 2011 privind prelungirea, Comisia trebuie să își simplifice cerințele.
(358)
Comisia recunoaște că o parte din nevoile de capital rezultă din expunerea regulată a unei instituții financiare la riscul suveran al țării sale. Acest fapt a fost subliniat, de asemenea, în considerentele 58 și 69 din decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank. În consecință, necesitatea ca Banca să aibă în vedere aspecte de risc moral în planul său de restructurare este mai mică decât pentru alte instituții financiare care beneficiază de ajutor și care acumulaseră riscuri excesive. Întrucât măsurile de ajutor sunt mai puțin denaturante, măsurile luate pentru a limita denaturările concurenței ar trebui, prin urmare, să fie reduse în mod proporțional. Întrucât programul de implicare a sectorului privat și răscumpărarea datoriilor constituie o anulare a datoriei în favoarea statului, remunerarea statului la recapitalizarea băncilor poate fi mai scăzută.
(359)
Cu toate acestea, întrucât economia Greciei a scăzut cu aproximativ 25 % din 2008 până în prezent, Banca trebuie să își adapteze organizarea, structura costurilor și rețeaua sa comercială la noul context, pentru a-și restabili rentabilitatea. Prin urmare, în pofida lipsei unui risc moral, Banca trebuie să își restructureze activitățile în Grecia pentru a-și asigura viabilitatea pe termen lung.
(360)
Comisia observă, de asemenea, că expunerea Băncii la riscul suveran al Greciei a fost mai mare decât cea a altor bănci din Grecia. Prin urmare, nu toate pierderile aferente obligațiunilor emise de statul elen (pierderi aferente programului de implicare a sectorului privat) pot fi atribuite expunerii regulate a unei instituții financiare la riscul suveran al țării sale.
(361)
A doua sursă de pierderi pentru Bancă constă în pierderile din împrumuturile acordate persoanelor fizice și întreprinderilor elene. Comisia consideră că pierderile respective sunt cauzate, în principal, de scăderea profundă și prelungită, în mod excepțional, a PIB-ului cu aproximativ 25 % într-o perioadă de cinci ani și nu se datorează unor practici de creditare riscante ale Băncii. Prin urmare, ajutorul acordat pentru a acoperi pierderile nu creează un risc moral, lucru care se întâmplă atunci când un ajutor protejează o bancă de consecințele unor comportamente riscante din trecut. Prin urmare, ajutorul are un efect de denaturare a pieței mai scăzut (146).
(362)
Cu toate acestea, o parte din nevoile de capital și pierderile din împrumuturi ale Băncii provin de la anumite filiale internaționale (România, Bulgaria, Polonia și Ucraina). De exemplu, în 2012, Banca a înregistrat pierderi în România, Bulgaria și Ucraina, în timp ce filialele respective au beneficiat de finanțare în interiorul grupului în valoare de 1,8 miliarde EUR.
(363)
Simulările de criză efectuate în 2012 pentru a determina nevoile de capital ale Băncii indică, de asemenea, faptul că o parte din nevoile de capital provin din pierderile din împrumuturi externe. Proiecțiile privind pierderile din împrumuturi referitoare la împrumuturile respective s-au ridicat la 1 228 de milioane EUR în scenariul de bază și la 1 622 de milioane EUR în scenariul negativ.
(364)
În concluzie, punctul 14 din Comunicarea din 2011 privind prelungirea acoperă o parte semnificativă din pierderi și, prin urmare, din nevoile de ajutoare, ceea ce permite Comisiei să își reducă cerințele. O parte din nevoia de ajutoare este generată de pierderile din împrumuturi la nivel național, din cauza recesiunii deosebit de îndelungate și profunde, și nu a creditării riscante. Ajutoarele acordate în astfel de circumstanțe nu creează riscuri morale și, prin urmare, denaturează mai puțin concurența.
(365)
În cele din urmă, o parte din necesitatea ajutorului provine din riscurile asumate de Bancă, în special în ceea ce privește filialele sale externe și din deținerea unui număr ridicat de obligațiuni emise de statul elen.
7.6.2. Viabilitatea
(366)
Un plan de restructurare trebuie să asigure că instituția financiară este capabilă să își restabilească viabilitatea pe termen lung până la sfârșitul perioadei de restructurare (secțiunea 2 din Comunicarea privind restructurarea). În cazul de față, perioada de restructurare este definită ca perioada cuprinsă între data adoptării prezentei decizii și 31 decembrie 2018.
(367)
În conformitate cu dispozițiile de la punctele 9-11 din Comunicarea privind restructurarea, Grecia a prezentat un plan de restructurare comprehensiv și detaliat care oferă informații complete cu privire la modelul economic al Băncii. Planul identifică, de asemenea, cauzele dificultăților cu care se confruntă Banca, precum și măsurile luate pentru a aborda toate problemele de viabilitate întâmpinate. În special, planul de restructurare descrie strategia aleasă pentru a menține eficiența operațională a Băncii și pentru a combate nivelul ridicat al creditelor neperformante, eficiența operațională scăzută, lichiditățile vulnerabile și situația capitalului, precum și filialele străine, care au depins de întreprinderea-mamă în ceea ce privește finanțarea și capitalul.
7.6.2.1. Activitățile bancare din Grecia
(368)
În ceea ce privește lichiditățile și dependența Băncii de finanțarea din Eurosistem, planul de restructurare prevede o limitare a creșterii bilanțului în Grecia, în timp ce baza de depozite ar trebui să crească din nou. Recurgerea la injecțiile de capital, care au scăzut deja, va continua să scadă, ceea ce va contribui, de asemenea, la reducerea costului de finanțare al Băncii.
(369)
Angajamentul privind raportul împrumuturi-depozite descris la considerentul 127 asigură că structura bilanțului Băncii va fi durabilă până la sfârșitul perioadei de restructurare. Vânzarea titlurilor de valoare și a altor activități conexe va consolida, de asemenea, poziția lichidității Băncii și va garanta că aceasta nu se bazează pe piețele de comerț cu ridicata. Întrucât poziția lichidității Băncii este în continuare delicată, Comisia poate accepta cererea autorităților elene de a fi autorizate să furnizeze lichidități Băncii în cadrul măsurilor de garantare și de creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene.
(370)
Pentru a reduce costurile de finanțare, Banca s-a angajat, de asemenea, să continue reducerea ratelor dobânzii pe care le plătește pentru depozite, astfel cum este descris la considerentul 127. Comisia observă că o astfel de reducere a costului depozitelor va fi o contribuție esențială la îmbunătățirea prealabilă a rentabilității Băncii.
(371)
De la începutul crizei, Banca și-a raționalizat în mod semnificativ rețeaua comercială în Grecia, printr-o reducere a numărului de sucursale și de angajați. Până în 2018, costurile totale ale Băncii vor fi scăzut cu […] % față de 2013 (147). Pentru a reuși să atingă obiectivul propus, Banca s-a angajat să își reducă sucursale și angajații din Grecia la o valoare maximă de […] și […], începând cu data de 31 decembrie 2017, respectiv cu un cost total în Grecia de 800 de milioane EUR. Coeficientul de exploatare preconizat va fi mai mic de […] % la sfârșitul perioadei de restructurare. Comisia consideră că planul de restructurare menține eficiența Băncii în noul context al pieței.
(372)
Un alt aspect cheie este gestionarea creditelor neperformante, dat fiind că acestea se ridicau la 29,4 % din portofoliu la 31 decembrie 2013 (148). Banca intenționează să instituie un departament specializat în vederea gestionării creditelor neperformante. De asemenea, aceasta s-a angajat să respecte standarde înalte în ceea ce privește politica sa de creditare în vederea maximizării valorii Băncii în fiecare etapă a procesului de creditare, astfel cum se descrie la considerentele 131 și 132.
7.6.2.2. Guvernanța corporativă
(373)
Un alt punct de interes este guvernanța Băncii, dat fiind că HFSF deținea 95,23 % din acțiunile Băncii la 31 decembrie 2013. Având în vedere istoricul băncilor deținute de stat în Grecia, în 2013 s-a convenit asupra unui cadru de relații specific între Bancă și HFSF. Acordul protejează activitatea curentă a Băncii de interferența excesivă a principalului său acționar, garantând, în același timp, că HFSF poate să monitorizeze punerea în aplicare a planului de restructurare și să împiedice asumarea unor riscuri excesive de către conducerea Băncii prin proceduri de consultare corespunzătoare. Banca s-a angajat, de asemenea, să își monitorizeze îndeaproape expunerea față de debitori.
(374)
Legea de instituire a HFSF, astfel cum a fost modificată în 2014, prevede că acțiunile subscrise de către HFSF în recapitalizarea din primăvara anului 2013 vor deveni fără drept de vot în cazul în care cel puțin 50 % din majorarea de capital din 2014 este subscrisă de investitori privați. În ceea ce privește restabilirea viabilității pe termen lung a Băncii, Comisia nu ar avea o viziune negativă asupra controlului acordat acționarilor privați în cazul în care aceștia investesc în Bancă o sumă importantă din fondurile proprii. Comisia observă că limitarea drepturilor de vot ale HFSF nu se va aplica voturilor prevăzute de statutul Băncii sau acțiunilor corporative sau altor decizii strategice. Comisia notează în mod pozitiv faptul că HFSF își va restabili automat drepturile depline de vot în cazul în care Banca nu pune în aplicare planul de restructurare. Dispozițiile respective garantează că, deși HFSF nu va interveni în operațiunile zilnice ale Băncii, acesta își poate proteja interesele în calitate de acționar și în calitate de autoritate responsabilă cu asigurarea aplicării corecte a planului de restructurare.
7.6.2.3. Activitățile internaționale
(375)
Unele dintre activitățile internaționale ale Băncii i-au consumat în trecut capitalul, lichiditățile și rentabilitatea, astfel cum se explică la considerentele 362 și 363.
(376)
Planul de restructurare prevede o schimbare a modelului de afaceri al Băncii în sensul transformării într-o bancă care se va concentra mai mult pe […]. Banca și-a vândut deja filiala nerentabilă din Polonia, EFG Poland. De asemenea, aceasta a început să raționalizeze celelalte filiale, să consolideze procesul de subscriere a împrumuturilor și să reducă deficitul de finanțare al filialelor. Banca intenționează să cesioneze filiala […] […] (149). De asemenea, aceasta va continua să restructureze operațiunile filialelor […] și […] înainte de vânzarea lor potențială într-o etapă ulterioară, astfel cum se menționează la considerentul 116.
(377)
Rentabilitatea globală a operațiunilor externe va fi restabilită începând cu […]. La aceeași dată, finanțarea acordată filialelor din străinătate va fi fost redusă cu […] în comparație cu nivelul de la 31 decembrie 2012.
(378)
Prin urmare, Comisia este de părere că Banca își va restructura filialele străine și le va reduce dimensiunea suficient, astfel încât să evite expunerea la nevoi suplimentare de capital și lipsa lichidităților în viitor. Angajamentul descris în considerentul 128, care prevede evitarea injectării unor cantități însemnate de capital în filialele internaționale ale Băncii, garantează, de asemenea, că filialele din străinătate nu vor reprezenta o amenințare pentru fondurile proprii sau lichidități.
7.6.2.4. Concluzie privind viabilitatea
(379)
Scenariul de bază descris în secțiunea 2.4 indică faptul că, la sfârșitul perioadei de restructurare, Banca va fi în măsură să realizeze un profit care să îi permită să își acopere toate costurile și să îi ofere un nivel adecvat de rentabilitate a capitalului propriu, luând în considerare profilul său de risc. În fapt, rentabilitatea capitalului propriu al Băncii se va ridica la […] % în 2018 în conformitate cu scenariul de bază. În același timp, poziția de capital a Băncii este proiectată să se mențină la un nivel satisfăcător, întrucât rata de adecvare a capitalului nu va scădea sub […] % începând cu 2014.
(380)
În cele din urmă, Comisia ia notă, de asemenea, de scenariul negativ, descris în planul de restructurare a Băncii, astfel cum a fost prezentat de autoritățile elene. Scenariul negativ se bazează pe un set de ipoteze convenite cu HFSF. Acesta ia în considerare o recesiune mai profundă și mai îndelungată, precum și un grad mai ridicat de gravitate a deflației prețurilor proprietăților imobiliare (150). Planul de restructurare arată că Banca este capabilă să suporte o criză rezonabilă având în vedere că, într-un scenariu negativ, Banca rămâne profitabilă la sfârșitul perioadei de restructurare, cu o rentabilitate a capitalului propriu de […] % și o rată a capitalului de bază de rangul 1 de […] % în 2018.
(381)
Simulările de criză din 2013 efectuate de Banca Greciei confirmă faptul că valoarea capitalului suplimentar care va fi majorat în 2014, și anume 2 864 de milioane EUR, este suficientă pentru a face față scenariului de bază în perioada de restructurare. De asemenea, Banca va prezenta Băncii Greciei un plan de capital contingent cu măsuri care urmează să fie puse în aplicare în cazul în care contextul economic se va deteriora în continuare. Comisia reamintește că, în evaluarea nevoilor de capital conform scenariului de referință, Banca Greciei a introdus deja o serie de modificări care au condus la o creștere a nevoilor de capital estimate în comparație cu necesitățile de capital estimate de Bancă în propriul scenariu de referință. Prin urmare, nevoile de capital de bază estimate de Banca Greciei pot fi considerate un tip de simulare de criză. Pentru a concluziona că Banca este viabilă, Comisia nu solicită acesteia să aibă suficient capital inițial care să acopere nevoile de capital estimate în scenariul de criză de Banca Greciei, întrucât nivelul estimat de aceasta din urmă reprezintă un nivel ridicat de criză.
(382)
De asemenea, este pozitiv faptul că Banca nu va realiza investiții suplimentare în titluri fără grad investițional (non-investment grade), ceea ce o va ajuta să își păstreze poziția de capital și lichiditate.
(383)
Prin urmare, Comisia este în măsură să concluzioneze că Banca a luat suficiente măsuri pentru a aborda problemele de viabilitate în ceea ce privește activitățile bancare interne din Grecia și activitățile externe.
7.6.3. Contribuția proprie și repartizarea sarcinii
7.6.3.1. Evaluarea conformității măsurilor A, B1, B2, B3 și B4 în baza Comunicării privind restructurarea
(384)
Astfel cum se specifică în Comunicarea privind restructurarea, băncile și acționarii acestora trebuie să contribuie într-o măsură cât mai mare la restructurare, pentru a asigura limitarea ajutorului la minimul necesar. Astfel, băncile trebuie să își utilizeze propriile resurse pentru finanțarea restructurării, de exemplu, prin vânzarea de active, în timp ce acționarii ar trebui să absoarbă, dacă este posibil, pierderile băncii. Angajamentele asumate de Bancă trebuie să garanteze că sunt utilizate resurse proprii și că acționarii inițiali și investitorii privați care dețin capitalul hibrid al Băncii contribuie la restructurare.
7.6.3.1.1. Contribuția proprie a Băncii: dezinvestiții și reducerea costurilor
(385)
Banca a cesionat întreprinderi importante pentru a îmbunătăți gradul de adecvare a capitalului. Vânzarea filialelor sale mari din Polonia și Turcia a condus la o îmbunătățire a poziției sale de capital cu aproximativ 750 de milioane EUR. Vânzările au îmbunătățit, de asemenea, situația lichidităților Băncii. Majorarea capitalului social al Eurobank Properties a permis Băncii să își suplimenteze capitalul cu 200 de milioane EUR.
(386)
Planul de restructurare prevede vânzarea altor active în […] și […]. În special, Banca și-a luat angajamentul că va reduce valoarea activelor sale externe la 8,77 miliarde EUR. Având în vedere reducerea efectului de levier și dezinvestițiile care au fost deja puse în aplicare și ca urmare a aplicării reducerii suplimentare, Banca își va fi redus semnificativ amprenta sa geografică în […]
(387)
De asemenea, Banca s-a angajat că va reduce în continuare volumul activităților sale din străinătate, în cazul în care va avea nevoie de o injecție de capital din partea HFSF de peste 1 miliard EUR. Într-un astfel de scenariu, Banca își va reduce activele din portofoliul internațional la nu mai mult de 3,5 miliarde EUR. În cazul în care injecția de capital din cadrul măsurii C este mai mică de 1 miliard EUR, investitorii privați vor fi injectat cel puțin 1,5 miliarde EUR, ceea ce depășește injecția de capital a HFSF. Participarea mai mare din partea investitorilor privați ar reduce în mod semnificativ cuantumul ajutorului necesar, crescând astfel gradul de repartizare a sarcinilor.
(388)
Banca s-a angajat, de asemenea, că își va vinde filiala mare și profitabilă din domeniul asigurărilor.
(389)
Pentru a-și limita nevoile de capital, Banca s-a angajat că nu va folosi capitalul pentru a sprijini sau a crește dimensiunea filialelor sale externe, astfel cum este descris la considerentul 128. În plus, angajamentele prevăd că Banca nu va efectua achiziții suplimentare.
(390)
De asemenea, Banca s-a angajat într-un program vast de reducere a costurilor, astfel cum se arată în secțiunea 2.4.2. Costurile sale vor continua să scadă până în 2018. […]
(391)
În special, Grecia s-a angajat că, până la […], Banca nu va plăti niciunui angajat sau administrator o remunerație anuală totală (salarii, contribuțiile la sistemul de pensii, bonusuri) mai mare de […]. De asemenea, în cazul în care HFSF trebuie să subscrie orice acțiune a Băncii, Grecia s-a angajat să aplice un plafon salarial astfel cum prevede Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar (151).
7.6.3.1.2. Repartizarea sarcinilor de către acționarii istorici și capitalul nou atras de pe piață
(392)
Recapitalizarea din primăvara anului 2013 (măsura B4) a avut un efect de diluare puternic asupra acționarilor actuali ai Băncii. Într-adevăr, pachetul de acțiuni deținut de către acționarii existenți a fost redus de la 100 % înainte de recapitalizarea din primăvara anului 2013 la numai 1,44 %. De asemenea, Comisia remarcă faptul că Banca nu a plătit dividende în numerar începând din 2008. În cele din urmă, Comisia are o părere favorabilă cu privire la faptul că HFSF va injecta capital suplimentar numai în cazul în care Banca nu reușește să îl atragă de pe piață la un preț considerat rezonabil și stabilit de către doi evaluatori independenți.
7.6.3.1.3. Repartizarea sarcinilor între titularii de creanțe subordonate
(393)
Titularii de creanțe subordonate în raport cu Banca au contribuit la compensarea costurilor de restructurare a Băncii. Banca a pus în aplicare mai multe exerciții de gestionare a pasivelor pentru a genera capital. Valoarea totală a pasivelor schimbate s-a ridicat la 748 de milioane EUR, cu un câștig de capital în valoare de 565 de milioane EUR, astfel cum se descrie la considerentele 122 și 123.
(394)
Instrumentele rămase încă restante fac obiectul unei interdicții asupra cupoanelor, descrisă în considerentul 133. Prin urmare, Comisia consideră că este asigurată o repartizare adecvată a sarcinilor între investitorii privați în instrumente hibride ai băncii și că sunt îndeplinite cerințele în acest sens din Comunicarea privind restructurarea.
(395)
În concluzie, având în vedere elementele prezentate la secțiunea 7.6.1, Comisia consideră că Grecia a pus în aplicare suficiente contribuții proprii și măsuri de partajare a sarcinilor pentru a limita cuantumul măsurilor de ajutor A, B1, B2, B3 și B4 la minimul necesar.
7.6.3.2. Evaluarea conformității măsurii C în baza Comunicării din 2013 privind sectorul bancar
(396)
Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar completează Comunicarea privind restructurarea și solicită o mai bună repartizare a sarcinilor și obținerea de sprijin sub formă de capital pentru bănci în vederea luării unor măsuri suplimentare pentru limitarea la minimum a ajutorului. Punctul 29 din Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar prevede că statul membru trebuie să demonstreze că toate măsurile de limitare la minimum a ajutorului au fost exploatate la maximum. În acest scop, statul membru trebuie să prezinte un plan de majorare a capitalului, să asigure o repartizare adecvată a sarcinilor între acționari și creditorii subordonați și să prevină fluxurile de credite în ieșire înainte de decizia de restructurare. Astfel cum prevede Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar, planul de majorare a capitalului ar trebui să includă problemele pertinente, exercițiile voluntare de gestionare a pasivelor, dezinvestițiile în acumularea de capital, măsurile de reducere a efectului de levier, reținerea veniturilor și alte măsuri, cum ar fi, de exemplu, limitarea costurilor și politicile de remunerare.
(397)
Punctul 47 din Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar prevede că, odată ce sunt identificate deficite de capital, o bancă trebuie să împiedice fluxurile de fonduri în ieșire printr-o serie de măsuri care urmăresc să asigure același rezultat ca interdicțiile obișnuite privind dividendele și cupoanele, interdicțiile privind achiziționarea, interdicțiile privind determinarea prețului pe piață sau interdicțiile de publicitate. Comisia observă că astfel de interdicții sunt deja respectate de către Bancă, întrucât sunt incluse în lista de angajamente prezentată de Grecia, conform descrierii de la considerentul 133, și că Banca nu a plătit niciun dividend în numerar începând din 2008.
(398)
Angajamentul de recapitalizare din 2014 (măsura C) prevede un tampon care să absoarbă pierderile viitoare determinate prin simularea de criză efectuată de Banca Greciei în 2013 și publicată la 6 martie 2014. Rezultatele simulării de criză demonstrează că Banca are nevoie de capital suplimentar în valoare de 2 945 de milioane EUR pentru a acoperi viitoarele pierderi în eventualitatea unei crize. Măsura C acoperă numai capitalul necesar care va rămâne în măsura în care (i) nu poate fi acoperit prin intermediul măsurilor de majorare a capitalului sau prin noi dezinvestiții (Comisia consideră că Banca a analizat toate dezinvestițiile potențiale și și-a asumat angajamente față de toți cei care pot reduce nevoile de capital în cadrul planului de capital prezentat Băncii Greciei); și (ii) nu este acoperit de investitorii privați în cadrul majorării capitalului social care va avea loc în aprilie 2014. Prin urmare, măsura nu oferă Băncii un exces de capital.
(399)
Astfel cum s-a explicat în considerentele 385-395, Banca a luat deja măsuri înainte de simularea de criză pentru a limita valoarea capitalului necesar la nivelul minim. În cazul în care, în cadrul exercițiului actual de majorare a capitalului, Banca reușește să atragă cea mai mare parte a capitalului necesar de la investitori privați și ajutorul suplimentar plătit de către HFSF rămâne sub 1 miliard EUR, nu va mai fi necesară nicio altă contribuție proprie din partea Băncii. Cu toate acestea, în cazul în care ajutorul acordat în cadrul măsurii C depășește nivelul menționat, ar fi oportun ca Banca să cesioneze mai multe activități.
(400)
În ceea ce privește repartizarea sarcinilor, Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar prevede că repartizarea adecvată a sarcinilor presupune contribuții ale acționarilor, ale deținătorilor de capital hibrid și ale titularilor de creanțe subordonate înainte de acordarea sprijinului sub formă de capital. Comisia constată că Grecia și-a modificat cadrul legislativ național pentru a garanta contribuția creditorilor subordonați la costurile de restructurare ale Băncii înainte de injectarea oricărui capital suplimentar în Bancă. De asemenea, Comisia observă că Grecia s-a angajat că va pune în aplicare măsurile prevăzute în articolul 6a din Legea de instituire a HFSF, astfel cum a fost modificată în 2014, care prevede alocarea deficitului de capital către deținătorii de instrumente de capital și alte pasive subordonate, după caz. În timp ce o astfel de repartizare a sarcinilor va avea loc numai după data angajamentului de recapitalizare din 2014 (măsura C), în conformitate cu punctul 45 din Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar, Comisia consideră că vor fi obținute rezultate disproporționate dacă transformarea obligatorie a datoriei subordonate și a capitalului hibrid ar avea loc deja la momentul asumării angajamentului. În cazul în care Banca ar mobiliza suficient capital privat pentru acoperirea în totalitate a nevoii de capital determinate prin simularea de criză efectuată de Banca Greciei, conversia titularilor de creanțe subordonate ar fi disproporționată. Prin urmare, angajamentul asumat de Grecia pentru recapitalizarea internă a creditorilor subordonați înainte ca orice sprijin de capital să fie plătit în mod efectiv Băncii este suficient pentru a asigura o bună repartizare a sarcinilor.
(401)
De asemenea, pentru a asigura faptul că proprietarii Băncii participă în cea mai mare măsură posibilă la reconstituirea unei baze de capital corespunzătoare în perioada de restructurare, Grecia și-a luat angajamentul ca, până la sfârșitul perioadei de restructurare, Banca să rețină dividende și să nu plătească cupoanele pe care, conform legii, nu are obligația să le plătească. Astfel, în conformitate cu punctul 26 din Comunicarea privind restructurarea și cu punctul 47 din Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar, Banca nu va utiliza ajutorul de stat pentru a efectua plăți destinate fondurilor proprii, dacă nu există profit suficient pentru a efectua astfel de plăți.
(402)
Banca s-a angajat, de asemenea, ca până la 31 decembrie 2017 să nu plătească niciunui angajat sau administrator o remunerație anuală totală (salarii, contribuții la sistemul de pensii, bonusuri) mai mare decât remunerația anuală totală a guvernatorului Băncii Greciei (fără a lua în considerare o eventuală renunțare voluntară parțială la remunerare din partea guvernatorului). De asemenea, în cazul în care HFSF trebuie să subscrie orice acțiune a Băncii, Grecia s-a angajat să aplice un plafon salarial astfel cum prevede Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar (152).
(403)
Comisia trebuie să evalueze dacă angajamentul respectiv, care acoperă două scenarii, îndeplinește cerințele stabilite în Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar.
(404)
În primul scenariu, în care HFSF nu efectuează injecții efective de capital nou în Bancă, ajutorul prevăzut în măsura C va fi limitat la un simplu angajament de subscriere a unei majorări de capital și HFSF nu va plăti nicio sumă de bani deoarece toate acțiunile noi vor fi fost subscrise de investitori privați. Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar prevede că limitarea remunerării poate lua sfârșit atunci când ajutorul a fost rambursat. Cu toate acestea, ajutorul inclus într-un astfel de angajament de subscriere în ceea ce privește o eventuală majorare de capital nu poate fi rambursat în cazul în care angajamentul respectiv nu este niciodată pus în aplicare (întrucât nicio sumă de bani nu a fost niciodată plătită Băncii de către stat). În astfel de circumstanțe, Comisia poate accepta că limitarea remunerării se aplică pentru o perioadă de timp determinată. Comisia consideră că angajamentul asumat de Grecia, care durează până la 31 decembrie 2017 (și anume, pentru o perioadă de trei ani și opt luni, încheindu-se cu un an înainte de expirarea planului de restructurare) este o aplicare corectă a ultimului alineat de la punctul 38 din Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar. Întrucât remunerația anuală a guvernatorului Băncii Greciei este mai mică decât plafonul stabilit în al doilea alineat de la punctul 38 din Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar și întrucât angajamentul se aplică pentru întregul grup, Comisia consideră în continuare că angajamentul propus de Grecia pentru cazul în care nicio acțiune nu este subscrisă de către HFSF în cadrul majorării de capital planificate este în conformitate cu punctul 38 din Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar.
(405)
În cel de-al doilea scenariu în care HFSF ar trebui să subscrie orice acțiune a Băncii, Grecia s-a angajat să modifice angajamentul pentru a-l face conform cu dispozițiile Comunicării din 2013 privind sectorul bancar. Comisia constată că, în cazul în care HFSF ar subscrie orice acțiune, pentru a rămâne în conformitate cu dispozițiile Comunicării din 2013 privind sectorul bancar, durata plafonului de remunerare trebuie să fie modificată pentru a dura cel mai devreme până la expirarea planului de restructurare - 31 decembrie 2018 - sau a unei tranzacții echivalente cu rambursarea ajutorului. Întrucât acțiunile ordinare nu pot fi rambursate de Bancă, Comisia acceptă că o vânzare a acțiunilor pe piața secundară cu obținerea unui profit ar putea fi considerată echivalentă cu rambursarea ajutorului.
(406)
În concluzie, în ambele scenarii, angajamentul privind limitarea remunerării asumat de Grecia respectă cerințele din Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar.
(407)
În ceea ce privește remunerarea plătită statului, Comunicarea din 2011 privind prelungirea prevede că noile acțiuni sunt emise la o valoare redusă față de prețul pieței, după ajustarea pentru diluare. Comisia observă că scopul cerinței este să se asigure că statul primește o remunerare suficientă pentru participarea sa în cadrul Băncii și că acționarii istorici sunt diluați în mod corespunzător. În cazul măsurii C, statul este deja principalul acționar al Băncii, deținând peste 90 % din acțiuni. Prin urmare, o reducere excesivă a prețului pieței ar conduce la o scădere a remunerării statului în cadrul măsurii B4 și poate implica ajutor pentru investitori în cazul în care reducerea subestimează valoarea Băncii. Pentru a evita o astfel de situație, prețul de subscriere nu poate fi mai mic decât un preț minim stabilit pe baza a două evaluări efectuate de evaluatori independenți. Prin urmare, modalitățile de stabilire a prețului protejează HFSF împotriva unei diluări excesive de către noii investitori, asigurând, în același timp, că HFSF subscrie noi acțiuni la un preț care reflectă valoarea Băncii. În aceste condiții, Comisia poate accepta că noile acțiuni pot fi emise la un preț de piață curent de actualizare mai redus decât cel avut în vedere în Comunicarea din 2011 privind prelungirea și consideră că prețul minim este acceptabil.
(408)
În cazul în care acțiunile ar fi fost emise la un preț mai mare, aceasta ar fi riscat să descurajeze investitorii privați să participe la majorarea capitalului subscris și, prin urmare, ar fi limitat majorarea capitalului privat.
(409)
Prin urmare, Comisia consideră că, pentru măsura C, nivelul contribuției proprii și repartizarea sarcinilor sunt corespunzătoare.
7.6.3.3. Concluzie privind contribuția proprie și repartizarea sarcinilor
(410)
Comisia arată că, în comparație cu recapitalizarea totală acordată de stat, contribuția proprie și repartizarea sarcinilor sub forma vânzării de active sunt mult mai reduse decât nivelurile pe care Comisia le-ar considera ca fiind, în general, suficiente. Cu toate acestea, având în vedere elementele prezentate la punctul 7.6.1, conform căruia Comisia poate accepta o contribuție proprie și o repartizare a sarcinilor mai mici, se poate considera că planul de restructurare prevede o contribuție proprie și măsuri de repartizare a sarcinilor suficiente.
(411)
Planul de restructurare este conform, de asemenea, cu cerințele din Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar în ceea ce privește măsura C.
7.6.4. Măsuri de limitare a denaturării concurenței
(412)
Comunicarea privind restructurarea prevede ca planul de restructurare să propună măsuri de limitare a denaturării concurenței și de asigurare a competitivității sectorului bancar. De asemenea, măsurile trebuie să aibă în vedere aspecte de risc moral și să garanteze că ajutorul de stat nu este utilizat pentru finanțarea unui comportament anticoncurențial.
(413)
Punctul 31 din Comunicarea privind restructurarea prevede că, atunci când evaluează suma ajutorului și denaturarea concurenței, Comisia trebuie să ia în considerare valoarea absolută și valoarea relativă a ajutorului de stat primit, precum și gradul de repartizare a sarcinilor și poziția instituției financiare pe piață după restructurare. În această privință, Comisia reamintește că Banca a primit capital de stat reprezentând echivalentul a 16 % din activele proprii ponderate în funcție de risc (cu excepția măsurii C). Prin măsura C, Banca primește un angajament de injectare a unei sume suplimentară de 2 864 de milioane EUR, aducând suma totală a ajutoarelor sub formă de capital la 23,7 % din activele ponderate în funcție de risc ale Băncii. În afară de sprijinul sub formă de capital, Banca a primit, de asemenea, sprijin sub formă de lichidități. Banca a obținut garanții de lichiditate care s-au ridicat la 13 600 de milioane EUR la 15 aprilie 2011 și la 13 932 de milioane EUR la 30 noiembrie 2013, reprezentând 17 % din totalul bilanțului Băncii la aceeași dată. De asemenea, Banca a beneficiat de injecții de capital garantate de stat în valoare de aproximativ 12 miliarde EUR la 31 decembrie 2012, reprezentând 18 % din bilanțul Băncii la acea dată. Având în vedere suma relativ mare a ajutorului, necesitatea de a pune în aplicare măsuri pentru a limita posibilele denaturări ale concurenței este, prin urmare, justificată. De asemenea, cota de piață a Băncii în Grecia este mare, cu cote de piață de 17 % pentru împrumuturi și de 12 % pentru depozite la 31 decembrie 2012. Achizițiile New TT Bank și Nea Proton Bank au majorat cotele de piață ale Băncii la 20,7 % pentru credite și la 18,8 % pentru depozite în septembrie 2013 (153).
(414)
Comisia reamintește că dificultățile Băncii provin în special din șocuri externe, cum ar fi criza datoriei suverane elene și recesiunea prelungită care au afectat economia elenă din 2008, astfel cum s-a arătat în considerentul 69 din decizia de inițiere a procedurii privind Eurobank. Necesitatea de a aborda problemele legate de riscul moral este redusă, întrucât Banca nu pare să își fi asumat riscuri excesive. Astfel cum s-a menționat la secțiunea 7.6.1, efectul de denaturare al măsurilor de ajutor este mai mic având în vedere aceste elemente, la fel ca și necesitatea unor măsuri care vizează limitarea denaturărilor concurenței. Din aceste motive, Comisia poate accepta, în mod excepțional, că, în pofida valorii mari a ajutorului, planul de restructurare nu prevede nicio reducere a bilanțului și creditelor din Grecia.
(415)
Cu toate acestea, Comisia constată că recapitalizările de stat au permis Băncii să își continue activitățile bancare pe piețele străine și activitățile în domeniul asigurărilor din Grecia.
(416)
În acest sens, Comisia notează, în plus față de măsurile de reducere a efectului de levier și de restructurare puse deja în aplicare, angajamentul Băncii de a-și vinde activitățile din domeniul asigurărilor până la […], precum și angajamentul de a reduce dimensiunea internațională a activelor sale până la 31 decembrie 2018, care va genera, cel mai probabil, noi dezinvestiții în […] și […], precum și angajamentul de a nu utiliza ajutoarele pentru finanțarea creșterii întreprinderilor respective. Comisia consideră că este proporțional ca reducerea activelor străine să fie mai mare în cazul în care, în cadrul măsurii C, HFSF achită Băncii ajutor sub formă de capital suplimentar în valoare de peste 1 miliard EUR. Astfel cum se menționează la considerentul 295, o astfel de plată ar crește caracterul denaturant al ajutoarelor mai mult decât un simplu angajament de a participa la majorarea capitalului. Cu toate acestea, în cazul în care capitalul suplimentar injectat este mai mic de 1 miliard EUR, aceasta ar implica o participare mai mare, de cel puțin 1,5 miliarde EUR, de la investitori privați. De asemenea, cea mai mare participare privată ar constitui o repartizare a sarcinilor suplimentară, astfel cum se explică în considerentul 388. Punctul 31 din Comunicarea privind restructurarea prevede că atât prețul plătit pentru ajutorul obținut de la stat, cât și gradul de repartizare a sarcinilor vor fi luate în considerare atunci când se evaluează măsuri de repartizare a sarcinilor. Prin urmare, denaturările suplimentare ale concurenței vor rămâne limitate în cazul în care HFSF injectează mai puțin de 1 miliard EUR.
(417)
De asemenea, Grecia s-a angajat să respecte o interdicție de achiziționare, asigurându-se că Banca nu va utiliza ajutorul de stat primit pentru a achiziționa o întreprindere nouă. Interdicția respectivă contribuie la garantarea faptului că ajutorul este utilizat strict pentru a sprijini restabilirea viabilității activităților bancare din Grecia și nu în vederea dezvoltării, de exemplu, pe piețele din străinătate.
(418)
Angajamentul de a reduce dobânzile plătite la depozitele elene de la niveluri ridicate nesustenabile garantează, de asemenea, că ajutorul nu va fi utilizat pentru a finanța strategiile de colectare a depozitelor nesustenabile care denaturează concurența pe piața elenă. În mod similar, angajamentul de a pune în aplicare orientări stricte în ceea ce privește stabilirea prețurilor la împrumuturi noi, bazate pe o evaluare corespunzătoare a riscului de credit, va împiedica Banca să denatureze concurența pe piața elenă prin strategii inadecvate de stabilire a prețurilor pentru împrumuturile acordate clienților.
(419)
Luând în considerare situația specifică descrisă la secțiunea 7.6.1 și măsurile prevăzute în planul de restructurare, Comisia consideră că există garanții suficiente pentru a limita denaturările concurenței.
7.7. MONITORIZARE
(420)
În conformitate cu secțiunea 5 din Comunicarea privind restructurarea, pentru a permite Comisiei să verifice dacă planul de restructurare este pus în aplicare în mod corect, este necesară o raportare periodică. Astfel cum se precizează în angajamentele asumate (154), Grecia va garanta că mandatarul însărcinat cu monitorizarea, care a fost deja numit de Bancă cu aprobarea Comisiei, va monitoriza angajamentele asumate de Grecia în ceea ce privește restructurarea activităților din Grecia și din străinătate, precum și guvernanța corporativă și operațiunile comerciale. În consecință, Comisia consideră că se asigură o monitorizare adecvată a punerii în aplicare a planului de restructurare.
8. CONCLUZIE
(421)
Comisia constată că Grecia a pus în aplicare în mod ilegal măsurile de ajutor SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), încălcând articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, întrucât măsurile au fost puse în aplicare înainte de notificarea lor oficială. Cu toate acestea, Comisia constată că planul de restructurare, atunci când este luat în considerare împreună cu angajamentele prevăzute în anexe, asigură restabilirea viabilității pe termen lung a Băncii, este suficient în ceea ce privește repartizarea sarcinii și contribuția proprie și este adecvat și proporțional pentru a compensa efectele de denaturare a concurenței generate de măsurile de ajutor examinate în prezenta decizie. Planul de restructurare și angajamentele prezentate îndeplinesc criteriile Comunicării privind restructurarea, prin urmare, măsurile de ajutor pot fi considerate compatibile cu piața internă,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Următoarele măsuri puse în aplicare sau planificate de către Grecia constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat:
(a)
asistența de urgență sub formă de lichidități acordată Eurobank Ergasias S.A. (denumită în continuare „Eurobank”) de către Banca Greciei și garantată de Republica Elenă (măsura L2);
(b)
cea de a doua recapitalizare punte în valoare de 1 341 de milioane EUR acordată de către HFSF („Hellenic Financial Stability Fund” - HFSF) în decembrie 2012 (măsura B2);
(c)
scrisoarea de angajament în valoare de 528 de milioane EUR acordată de către HFSF în favoarea Eurobank la 21 decembrie 2012 (măsura B3);
(d)
recapitalizarea în valoare de 5 839 de milioane EUR acordată de către HFSF în favoarea Eurobank în mai 2013 (măsura B4);
(e)
angajamentul privind recapitalizarea în valoare de 2 864 de milioane EUR acordată de către HFSF după majorarea de capital în valoare de 2 864 de milioane EUR aprobată de adunarea generală extraordinară a acționarilor la 12 aprilie 2014 în temeiul Legii nr. 3864/2010 de instituire a HFSF, astfel cum a fost modificată (măsura C);
(f)
injecția de capital în valoare de 395 de milioane EUR acordată de către HFSF în favoarea Nea Proton Bank la 28 august 2013 (măsura NP3).
(2) Având în vedere planul de restructurare referitor la Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A. și toate filialele sale, și anume filialele și sucursalele elene și de altă naționalitate atât din sectorul bancar, cât și din cel nebancar) prezentat la 16 aprilie 2014, precum și angajamentele furnizate de Grecia la 16 aprilie 2014, următoarele ajutoare de stat sunt compatibile cu piața internă:
(a)
injecția de capital în valoare de 950 de milioane EUR acordată de Grecia în favoarea Eurobank în mai 2009 în cadrul schemei de recapitalizare (măsura A);
(b)
injecția de capital acordată de Banca Greciei în favoarea Eurobank și garantată de Grecia începând cu iulie 2011, în valoare de 12 miliarde EUR la 31 decembrie 2012 (măsura L2);
(c)
prima recapitalizare punte în valoare de 3 970 de milioane EUR acordată de către HFSF în favoarea Eurobank în mai 2012 (măsura B1);
(d)
cea de a doua recapitalizare punte în valoare de 1 341 de milioane EUR acordată de HFSF în favoarea Eurobank în decembrie 2012 (măsura B2);
(e)
scrisoarea de angajament în valoare de 528 de milioane EUR acordată de către HFSF în favoarea Eurobank la 21 decembrie 2012 (măsura B3);
(f)
recapitalizarea în valoare de 5 839 de milioane EUR acordată de către HFSF în favoarea Eurobank în mai 2013 (măsura B4);
(g)
angajamentul privind recapitalizarea în valoare de 2 864 de milioane EUR acordată de către HFSF după majorarea de capital în valoare de 2 864 de milioane EUR aprobată de adunarea generală extraordinară a acționarilor la 12 aprilie 2014 în temeiul Legii nr. 3864/2010 de instituire a HFSF, astfel cum a fost modificată (măsura C);
(h)
injecția de capital în valoare de 80 de milioane EUR acordată de Grecia în favoarea Proton Bank în mai 2009 (măsura Pr1);
(i)
acoperirea integrală a deficitului de finanțare în valoare de 1 121,6 milioane EUR de către Fondul elen de garantare a depozitelor și investițiilor și HFSF în ceea ce privește activitățile transferate din Proton Bank către Nea Proton Bank, în octombrie 2011 și mai 2012 (măsura NP1);
(j)
injecția totală de capital de 515 milioane EUR acordată de către HFSF în favoarea Nea Proton Bank în octombrie 2011, februarie 2012, august 2012 și decembrie 2012 (măsura NP2);
(k)
injecția de capital de 395 de milioane EUR acordată de către HFSF în favoarea Nea Proton Bank la 28 august 2013 (măsura NP3);
(l)
acoperirea integrală a deficitului de finanțare de 677 de milioane EUR de către FEGDI și HFSF în ceea ce privește activitățile care au fost transferate din T Bank către Hellenic Postbank („TT Bank”) în decembrie 2011 și februarie 2013 (măsura T);
(m)
injecția de capital de 224,96 de milioane EUR acordată de Grecia în favoarea TT Bank în mai 2009 (măsura TT);
(n)
acoperirea integrală a deficitului de finanțare în valoare de 3 732,6 milioane EUR de către HFSF în ceea ce privește activitățile transferate din TT Bank către New Hellenic Postbank („New TT Bank”) în ianuarie și iunie 2013 (măsura NTT1);
(o)
injecția de capital de 500 de milioane EUR acordată de către HFSF în favoarea New TT Bank la 29 ianuarie 2013 (măsura NTT2).
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.
Adoptată la Bruxelles, 29 aprilie 2014.