PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/346
ze dne 9. února 2015,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Severnímu Irsku podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2015) 542)
(Pouze anglické znění je závazné)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na přílohu III bod 2 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písm. a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 14. prosince 2007 přijala Komise rozhodnutí 2007/863/ES (2), kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Severnímu Irsku podle směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů, která umožňuje za určitých podmínek používat statková hnojiva do výše 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem pastvin.
(3)
Dne 24. února 2011 přijala Komise rozhodnutí 2011/128/EU (3), kterým se mění rozhodnutí 2007/863/ES a platnost odchylky se prodlužuje do 31. prosince 2014.
(4)
Odchylka povolená rozhodnutím 2007/863/ES ve znění rozhodnutí 2011/128/EU se v roce 2013 týkala 145 zemědělských podniků, což odpovídá přibližně 0,59 % z celkového počtu podniků a 0,42 % z celkové čisté zemědělské plochy.
(5)
Dne 10. října 2014 předložilo Spojené království Komisi žádost o prodloužení odchylky pro oblast Severního Irska podle přílohy III bodu 2 třetího pododstavce směrnice 91/676/EHS.
(6)
Spojené království používá pro oblast Severního Irska v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 91/676/EHS akční program na celém svém území.
(7)
Ze zprávy Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů za období 2008-2011, která vycházela ze zpráv členských států, vyplývá, že v případě podzemních vod vykazují ve Spojeném království v oblasti Severního Irska všechny monitorovací stanice průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a 93 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. V případě povrchových vod vykazují všechny monitorovací stanice průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l.
(8)
V posledních několika letech došlo ke snížení počtu hospodářských zvířat i ke snížení používání umělých hnojiv. V období 2008-2011 ve srovnání s obdobím 2004-2007 se počet skotu snížil o 5 %, drůbeže o 5 % a ovcí o 10 %, zatímco počet prasat stoupl o 4 %. Průměrná zátěž dusíku ze statkových hnojiv v období 2008-2011 činila 117 kg/ha, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená pokles o 6,4 %. Průměrný přebytek fosforu ze statkových hnojiv v období 2008-2011 činil 13,6 kg/ha, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená pokles o 30,1 %. Používání umělých dusíkatých hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 snížilo v průměru o 18,4 %. Používání umělých fosforečných hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 snížilo v průměru o 53 %.
(9)
V Severním Irsku se pastviny rozkládají na 93 % zemědělské půdy. Celkově je v zemědělských podnicích s pastvinami 42 % půdy obhospodařováno extenzivně s intenzitou chovu nižší než jedna dobytčí jednotka na hektar a nízkými vstupy hnojiv, 37 % je obhospodařováno podle agroenvironmentálních programů a pouze 24 % je obhospodařováno intenzivněji, s intenzitou chovu dvou či více dobytčích jednotek na hektar. Pět procent je využíváno pro zemědělství na orné půdě. Průměrné použití umělých hnojiv na pastvinách je u dusíku 79 kg/ha a u fosforu 5 kg/ha.
(10)
Severní Irsko se vyznačuje vysokým úhrnem srážek a převládající půdou se špatným odvodněním. Kvůli špatnému odvodnění je denitrifikační potenciál většiny půd v Severním Irsku relativně vysoký, což snižuje koncentraci dusičnanů v půdě a tím množství dusičnanů schopné vyplavování.
(11)
Podnebí Severního Irska charakterizované rovnoměrným rozdělením ročních srážek v celém roce a poměrně malým rozsahem ročních teplot podporuje relativně dlouhé vegetační období travin v oblastech, kde je půda aktivně spravována a obhospodařována, pohybující se od 270 dnů za rok v pobřežních oblastech na východě přibližně do 260 dnů za rok v centrálních nížinách.
(12)
Komise se po přezkoumání žádosti Spojeného království pro oblast Severního Irska, zohlednění akčního programu a na základě zkušeností získaných z uplatňování odchylky podle rozhodnutí 2007/863/ES ve znění rozhodnutí 2011/128/EU domnívá, že množství statkových hnojiv navržené Severním Irskem, které odpovídá 250 kg dusíku na hektar za rok, neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(13)
Z dokumentace předložené Severním Irskem dále vyplývá, že navrhované množství 250 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar a za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem pastvin je zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(14)
Platnost rozhodnutí 2007/863/ES ve znění rozhodnutí 2011/128/EU končí dne 31. prosince 2014. Aby bylo zajištěno, že dotčení zemědělci mohou dále využívat této odchylky, je vhodné přijmout toto rozhodnutí.
(15)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Severnímu Irsku dopisem ze dne 10. října 2014 za účelem povolení vyššího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a písm. a) druhého pododstavce bodu 2 přílohy III uvedené směrnice, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
1.
„zemědělskými podniky s pastvinami“ se rozumějí podniky, v nichž tvoří travní porost nejméně 80 % zemědělské plochy vhodné pro použití statkových hnojiv;
2.
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, jelenovití, kozy a koně;
3.
„travou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travní porosty (za dočasné se považují pozemky ležící ladem po dobu kratší čtyř let);
4.
„pozemkem“ se rozumí jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé zemědělské podniky s pastvinami a za podmínek uvedených v článcích 4, 5 a 6.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1. Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylky podle tohoto rozhodnutí, každoročně předloží příslušnému orgánu žádost o její povolení.
2. Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
1. Množství statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s pastvinami, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 250 kg dusíku na hektar za podmínek stanovených v odstavcích 2 až 8.
2. Celkový přísun dusíku nepřekročí předpokládané nároky dotyčné plodiny na živiny a zohledňuje i zásobování z půdy. Celkové použití dusíku se rozděluje na základě intenzity chovu a výnosnosti pastvin.
3. Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, jenž u zemědělské půdy popisuje střídání plodin i plánované použití statkových a jiných hnojiv. Tento plán se v podniku zpřístupní v každém kalendářním roce před 1. březnem. Plán hnojení obsahuje přinejmenším tyto údaje:
a)
plán střídání plodin, který musí uvádět plošnou výměru pozemků s travou a pozemků s jinými plodinami, včetně situačního náčrtu s umístěním jednotlivých pozemků;
b)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
c)
výpočet množství dusíku (po odečtení ztrát při ustájení a skladování) i fosforu vyprodukovaného ze statkových hnojiv v zemědělském podniku;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv dodávaných ze zemědělského podniku nebo do zemědělského podniku;
e)
předpokládané nároky plodin na jednotlivých pozemcích na dusík a fosfor;
f)
výsledky analýzy půdy, pokud jde o stav půdy z hlediska dusíku a fosforu, jsou-li k dispozici;
g)
druh hnojiva, které má být použito;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
i)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Plán hnojení se aktualizuje nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad mezi plánem a skutečnými zemědělskými postupy.
4. Každý zemědělec vede evidenci hnojení včetně informací týkajících se hospodaření s dusíkem a přísunu fosforu a informací týkajících se nakládání se znečištěnou vodou. Tyto informace se každoročně předkládají příslušnému orgánu.
5. U každého zemědělského podniku s pastvinami, který využívá odchylky, souhlasí zemědělec s případnou kontrolou žádosti uvedené v čl. 4 odst. 1, jakož i plánu a evidence hnojení.
6. Každý zemědělec, který využívá odchylky, provádí za účelem správného hnojení periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě.
Pro každou plochu zemědělského podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy, se odběr vzorků a analýza provede nejméně jednou za čtyři roky.
Na každých pět hektarů zemědělské půdy se provede nejméně jedna analýza.
V každém zemědělském podniku využívajícím odchylku se zpřístupní výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě.
7. Před osevem travou na podzim se nesmí statková hnojiva rozmetávat.
8. U každého zemědělského podniku s pastvinami, který využívá odchylky, zajistí zemědělec, aby bilance fosforu, vypočtená podle metodiky stanovené příslušným orgánem, nevykazovala nadbytek vyšší než 10 kg fosforu na hektar za rok.
Článek 6
Hospodaření s půdou
1. Na 80 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv se v zemědělských podnicích vyseje tráva.
2. Zemědělci, kteří využívají jednotlivé odchylky, provedou tato opatření:
a)
dočasné travinné porosty se zaorají na jaře;
b)
bezprostředně po zaorání trávy na všech půdních typech následuje osev plodinami s vysokou potřebou dusíku;
c)
střídání plodin nezahrnuje luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík.
3. Ustanovení odst. 2 písm. c) však neplatí pro jetel na pastvinách s méně než 50 % jetele ani pro jiné luštěniny, pod které se seje tráva.
Článek 7
Další opatření
Tato odchylka se použije, aniž jsou dotčena opatření, která musí vyhovovat jiným právním předpisům EU pro oblast životního prostředí.
Článek 8
Monitorování
1. Příslušný orgán zajistí, aby byly pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, vypracovány a každoročně aktualizovány mapy znázorňující procentní podíl zemědělských podniků s pastvinami, hospodářských zvířat a zemědělské půdy i mapy týkající se místního využívání půdy.
2. Monitorování se provádí u půdy, povrchových a podzemních vod za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, minerálního dusíku v půdním profilu a koncentraci dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, a to jak v případě podmínek uplatnění výjimky, tak bez nich. Monitorování se provádí v měřítku pro pozemky zemědělských podniků v zemědělských monitorovacích pásmech. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy, úroveň intenzity, postupy hnojení a plodiny.
3. U zemědělských pásem nacházejících se v blízkosti nejohroženějších vodních útvarů se provádí zvýšené monitorování vody.
4. Šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů se provádějí v zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky. Shromážděné informace a údaje vyplývající z analýzy živin uvedené v čl. 5 odst. 6 a monitorování uvedeného v odstavci 2 tohoto článku se použijí pro modelové výpočty rozsahu vyplavování dusičnanů a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících odchylky.
Článek 9
Kontroly
1. Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek uvedených v článcích 5 a 6, je o tom žadatel vyrozuměn. V takovémto případě se žádost považuje za zamítnutou.
2. Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5 a 6 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivé odchylky. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. Tyto informace musí být vzaty v úvahu při rozhodování o žádosti o povolení odchylky v následujícím roce.
3. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání zpráv
Příslušné orgány předkládají každoročně do června zprávu obsahující tyto informace:
1.
mapy znázorňující pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, jakož i mapy týkající se místního využívání půdy podle čl. 8 odst. 1;
2.
výsledky monitorování koncentrací dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, včetně informací o trendech kvality vody, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, a také údaje o vlivu odchylky na jakost vody, podle čl. 8 odst. 2;
3.
výsledky monitorování koncentrací dusíku a fosforu v půdní vodě a minerálního dusíku v půdním profilu, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, podle čl. 8 odst. 2;
4.
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných ze zvýšeného monitorování vody podle čl. 8 odst. 3;
5.
výsledky šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů podle čl. 8 odst. 4;
6.
výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících jednotlivou odchylku, podle čl. 8 odst. 4;
7.
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, vycházející z kontrol na úrovni zemědělských podniků, a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, vycházející z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu, podle čl. 9 odst. 1 a 2.
Článek 11
Použití
Toto rozhodnutí se použije v souvislosti s SR 2014 č. 307 - Akčním programem pro dusičnany (Severní Irsko) 2014.
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2018.
Článek 12
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
V Bruselu dne 9. února 2015.
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/346 A COMISIEI
din 9 februarie 2015
de acordare a unei derogări solicitate de Regatul Unit în privința Irlandei de Nord în conformitate cu Directiva 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole
[notificată cu numărul C(2015) 542]
(Numai textul în limba engleză este autentic)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (1), în special anexa III punctul 2 al treilea paragraf,
întrucât:
(1)
În cazul în care cantitatea de efluenți pe care un stat membru intenționează să o împrăștie anual pe hectar este diferită de cea prevăzută la punctul 2 al doilea paragraf prima teză din anexa III la Directiva 91/676/CEE și la litera (a) a aceluiași paragraf, cantitatea respectivă trebuie stabilită astfel încât să nu împiedice îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 1 din directiva menționată și trebuie justificată pe baza unor criterii obiective, precum perioadele lungi de vegetație și culturile cu o puternică absorbție de azot.
(2)
La 14 decembrie 2007, Comisia a adoptat Decizia 2007/863/CE (2) de acordare a unei derogări solicitate de Regatul Unit în privința Irlandei de Nord în conformitate cu Directiva 91/676/CEE privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole, care permite împrăștierea, anual, în exploatațiile agricole al căror teren este format în proporție de cel puțin 80 % din pășuni, a unei cantități de până la 250 kg de azot pe hectar, provenit din efluenți de la complexele zootehnice.
(3)
La data de 24 februarie 2011, Comisia a adoptat Decizia 2011/128/UE (3), prin care a modificat Decizia 2007/863/CE și a prelungit derogarea până la data de 31 decembrie 2014.
(4)
Derogarea acordată prin Decizia 2007/863/CE, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2011/128/UE, a vizat 145 de exploatații agricole în 2013, echivalentul a aproximativ 0,59 % din numărul total de exploatații și a 0,42 % din suprafața agricolă netă totală.
(5)
La 10 octombrie 2014, Regatul Unit a prezentat Comisiei o cerere de prelungire, în privința regiunii Irlanda de Nord, a derogării de la aplicarea punctului 2 al treilea paragraf din anexa III la Directiva 91/676/CEE.
(6)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Directiva 91/676/CEE, Regatul Unit aplică, în privința regiunii Irlanda de Nord, un program de acțiune pe întregul teritoriu al acesteia.
(7)
Raportul Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind punerea în aplicare a Directivei 91/676/CEE privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole, întocmit pe baza rapoartelor statelor membre pentru perioada 2008-2011, arată că în regiunea Irlanda de Nord a Regatului Unitului, în cazul apelor subterane, toate punctele de monitorizare prezintă concentrații medii de nitrați mai mici de 50 mg/l și 93 % din punctele de monitorizare prezintă concentrații medii de nitrați mai mici de 25 mg/l. În cazul apelor de suprafață, toate punctele de monitorizare prezintă concentrații medii de nitrați mai mici de 25 mg/l.
(8)
Numărul de animale și utilizarea îngrășămintelor chimice au scăzut în ultimii ani. În perioada 2008-2011, numărul bovinelor, al păsărilor de curte și al ovinelor a scăzut cu 5 %, respectiv 5 % și 10 % în timp ce numărul porcinelor a crescut cu 4 % față de perioada 2004-2007. În perioada 2008-2011, încărcătura medie de azot din efluenții de la complexele zootehnice a fost de 117 kg/ha, înregistrându-se o scădere de 6,4 % în comparație cu perioada 2004-2007. Surplusul mediu de fosfor în perioada 2008-2011 a fost de 13,6 kg/ha, înregistrându-se o scădere de 30,1 % în comparație cu perioada 2004-2007. Utilizarea medie a îngrășămintelor chimice cu azot a scăzut cu 18,4 % în perioada 2008-2011, comparativ cu perioada 2004-2007. Utilizarea medie a îngrășămintelor chimice cu fosfor a scăzut cu 53 % în perioada 2008-2011, comparativ cu perioada 2004-2007.
(9)
În Irlanda de Nord, 93 % din terenul agricol este destinat pășunilor. În ansamblu, în exploatațiile cu pășuni, 42 % din suprafața agricolă este exploatată intensiv și prezintă o rată de încărcare mai mică de 1 unitate de vită mare pe hectar și aporturi mici de îngrășăminte, 37 % este exploatată în cadrul unor programe de agromediu și numai 24 % din terenul agricol este exploatat mai intens, la o densitate de 2 sau mai multe unități de vită mare pe hectar. 5 % din terenul agricol este utilizat pentru agricultura arabilă. Cantitatea medie de îngrășăminte chimice utilizată pentru pășuni este de 79 kg/ha de azot și 5 kg/ha de fosfor.
(10)
Irlanda de Nord este caracterizată de cantități mari de precipitații și de prevalența solului cu capacitate redusă de scurgere. Din cauza capacității deficitare de scurgere, potențialul de denitrificare a majorității solurilor din Irlanda de Nord este relativ ridicat, deoarece concentrația de nitrați din sol se reduce și, prin urmare, se reduce și cantitatea de nitrați care ar putea leviga.
(11)
Clima din Irlanda de Nord, caracterizată de ploi distribuite egal în decursul anului și de un interval relativ îngust de temperaturi, favorizează un sezon relativ lung de creștere a ierbii, în cursul căruia terenurile sunt gestionate și exploatate în mod activ, situat între 270 de zile pe an în zona de coastă din partea estică și 260 de zile pe an în câmpiile din partea centrală.
(12)
După ce a examinat cererea Regatului Unit în privința regiunii Irlanda de Nord, luând în considerare programul de acțiune și prin prisma experienței dobândite în urma derogării prevăzute în Decizia 2007/863/CE, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2011/128/UE, Comisia consideră că această cantitate de efluenți de la complexele zootehnice propusă de Irlanda, echivalentă cu 250 kg de azot pe hectar pe an, nu va împiedica realizarea obiectivelor Directivei 91/676/CEE, sub rezerva respectării anumitor condiții stricte.
(13)
Informațiile justificative prezentate de Irlanda de Nord demonstrează că respectiva cantitate propusă de 250 kg anual pe hectar de azot provenind din efluenți de la complexele zootehnice în exploatații alcătuite în proporție de cel puțin 80 % din pășuni este justificată pe baza unor criterii obiective, precum perioadele lungi de vegetație și culturile cu o puternică absorbție de azot.
(14)
Decizia 2007/863/CE, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2011/128/UE, expiră la 31 decembrie 2014. Pentru a se asigura că agricultorii în cauză pot beneficia în continuare de derogarea respectivă, este oportun să se adopte prezenta decizie.
(15)
Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru nitrați, instituit prin articolul 9 din Directiva 91/676/CEE,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Se acordă derogarea solicitată de Regatul Unit în privința Irlandei de Nord prin scrisoarea din 10 octombrie 2014, în scopul de a permite folosirea unei cantități mai mari de efluenți de la complexele zootehnice decât cea prevăzută de Directiva 91/676/CEE, în anexa III alineatul (2) al doilea paragraf prima teză și la litera (a), în condițiile prevăzute de prezenta decizie.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:
(1)
„exploatații cu pășuni” înseamnă exploatații în care cel puțin 80 % din terenul agricol disponibil pentru împrăștierea efluenților este acoperit de iarbă;
(2)
„animale erbivore” înseamnă bovine (cu excepția vițeilor de lapte), ovine, cervide, caprine și cabaline;
(3)
„pășune” înseamnă terenul cultivat permanent sau temporar cu iarbă (temporar înseamnă mai puțin de patru ani);
(4)
„parcelă” înseamnă un teren individual sau un grup de terenuri, omogene din punct de vedere al culturii, al tipului de sol și al practicilor de fertilizare.
Articolul 3
Sfera de aplicare
Prezenta decizie se aplică exploatațiilor cu pășuni, de la caz la caz și în condițiile stabilite la articolele 4, 5 și 6.
Articolul 4
Cererea și angajamentele anuale
(1) Agricultorii care doresc să beneficieze de o derogare în temeiul prezentei decizii înaintează anual o cerere autorității competente.
(2) Pe lângă cererea anuală menționată la alineatul (1), aceștia se angajează, în scris, să respecte condițiile prevăzute la articolele 5 și 6.
Articolul 5
Împrăștierea efluenților și a altor fertilizanți
(1) La exploatațiile cu pășuni, cantitatea de efluenți provenită de la complexe zootehnice cu erbivore împrăștiată anual, inclusiv de către animale, nu depășește cantitatea de efluenți care conține 250 kg de azot pe hectar, în condițiile prevăzute la alineatele (2)-(8).
(2) Totalitatea aporturilor de azot nu depășește cererea estimată de elemente nutritive pentru cultura în cauză și ia în considerare aportul adus de sol. Cantitatea totală de azot împrăștiată se diferențiază pe baza ratei de încărcare și a productivității pășunii.
(3) Fiecare exploatație stabilește un plan de fertilizare în care se descrie rotația culturilor pe exploatație și aplicarea efluenților și a altor îngrășăminte. Acest plan este pus la dispoziție în exploatație în fiecare an calendaristic înainte de 1 martie. Planul de fertilizare cuprinde cel puțin următoarele:
(a)
planul privind rotația culturilor, în care trebuie să se specifice suprafața parcelelor cu pășune și a parcelelor cu alte culturi, inclusiv o hartă schematică care să indice amplasarea fiecărei parcele;
(b)
numărul de animale, o descriere a sistemului de adăpostire și depozitare, incluzând volumul de depozitare disponibil pentru efluenți;
(c)
un calcul al cantității de azot (mai puțin pierderile înregistrate la adăpostire și depozitare) și de fosfor provenite din efluenți și produse în cadrul exploatației;
(d)
cantitatea, tipul și caracteristicile efluenților distribuiți în interiorul sau în exteriorul exploatației;
(e)
necesarul prognozat de azot și de fosfor al culturilor, prevăzut pentru fiecare parcelă;
(f)
rezultatele analizei solului în ceea ce privește conținutul de azot și fosfor, dacă sunt disponibile;
(g)
natura fertilizantului care urmează să fie utilizat;
(h)
calculul cantității de azot și de fosfor provenind din efluenți împrăștiate pe fiecare parcelă;
(i)
calculul cantității de azot și de fosfor provenind din îngrășăminte chimice și alte tipuri de fertilizanți împrăștiate pe fiecare parcelă.
Planul de fertilizare trebuie revizuit în termen de șapte zile de la orice modificare survenită în practicile agricole, pentru a se asigura conformitatea acestui plan cu practicile agricole efective.
(4) Fiecare agricultor întocmește un registru de fertilizare, care cuprinde informații privind gestionarea aportului de azot și de fosfor și gestionarea apelor poluate. Aceste registre trebuie prezentate autorității competente pentru fiecare an calendaristic.
(5) Pentru fiecare exploatație cu pășuni care beneficiază de o derogare, agricultorul acceptă că cererea prevăzută la articolul 4 alineatul (1), planul de fertilizare și registrul de fertilizare pot face obiectul unui control.
(6) Fiecare agricultor căruia i se acordă o derogare efectuează analize periodice ale concentrației de azot și de fosfor din sol pentru o fertilizare corespunzătoare.
Prelevarea de probe și analiza se efectuează cel puțin o dată la patru ani pentru fiecare zonă omogenă a exploatației, în funcție de rotația culturilor și de caracteristicile solului.
Este obligatorie cel puțin o analiză la fiecare cinci hectare de teren agricol.
Rezultatele analizei conținutului de azot și de fosfor din sol sunt disponibile în exploatația care beneficiază de o derogare.
(7) Efluenții de la complexe zootehnice nu se împrăștie toamna, înainte de cultivarea ierbii.
(8) Pentru fiecare exploatație cu pășuni care beneficiază de o derogare, agricultorul se asigură că bilanțul fosforului, calculat în conformitate cu metodologia stabilită de către autoritatea competentă, nu depășește un surplus de 10 kg de fosfor pe hectar pe an.
Articolul 6
Gestionarea terenurilor
(1) Cel puțin 80 % din terenul disponibil pentru aplicarea efluenților în cadrul exploatațiilor se cultivă cu iarbă.
(2) Agricultorii care beneficiază de o derogare individuală întreprind următoarele măsuri:
(a)
pășunile temporare sunt arate primăvara;
(b)
pajiștile arate sunt înlocuite imediat de o cultură cu un necesar ridicat de azot;
(c)
rotația culturilor nu include plante leguminoase sau alte plante care fixează azotul atmosferic.
(3) Cu toate acestea, alineatul (2) litera (c) nu se aplică în cazul trifoiului cultivat pe pășunile unde acesta reprezintă mai puțin de 50 % din cultură și nici în cazul altor plante leguminoase intercalate cu iarbă.
Articolul 7
Alte măsuri
Prezenta derogare se aplică fără a aduce atingere măsurilor necesare pentru a respecta legislația UE în domeniul mediului.
Articolul 8
Monitorizare
(1) Autoritatea competentă se asigură că în fiecare an se elaborează și se actualizează hărți din care să reiasă procentul de exploatații cu pășuni, procentul de animale și procentul de teren agricol care fac obiectul unor derogări individuale în fiecare district, precum și hărți privind exploatarea terenurilor la nivel local.
(2) Se monitorizează solul, apele de suprafață și apele subterane pentru a se obține date cu privire la concentrația de azot și de fosfor din apa din sol, la azotul mineral din profilul solului și la concentrațiile de nitrați din apele subterane și de suprafață, atât în condiții de derogare, cât și în absența acesteia. Monitorizarea se efectuează la nivelul exploatațiilor și la nivelul zonelor agricole de monitorizare. Punctele de monitorizare includ principalele tipuri de sol, nivelurile intensității, practicile de fertilizare și culturile.
(3) Se realizează o monitorizare intensă a apei în zonele agricole aflate în apropierea celor mai vulnerabile corpuri de apă.
(4) În exploatațiile care beneficiază de derogări individuale se efectuează anchete cu privire la exploatarea terenurilor la nivel local, la rotația culturilor și la practicile agricole. Informațiile colectate și datele rezultate din analiza nutrienților menționată la articolul 5 alineatul (6) și din monitorizarea menționată la alineatul (2) din prezentul articol se utilizează pentru a calcula, pe bază de model, volumul pierderilor de azot și de fosfor de la exploatațiile care beneficiază de o derogare.
Articolul 9
Controale
(1) Autoritățile competente se asigură că toate cererile de derogare sunt supuse controlului administrativ. În cazul în care, în urma controlului, se demonstrează că nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolele 5 și 6, solicitantul este informat în acest sens. În acest caz, cererea se consideră refuzată.
(2) Pe baza analizei de risc, a rezultatelor controalelor efectuate în anii precedenți și a rezultatelor controalelor generale aleatorii privind aplicarea legislației de punere în aplicare a Directivei 91/676/CEE, se stabilește un program de inspecții pe teren. Inspecțiile efectuate pe teren vizează cel puțin 5 % din exploatațiile care beneficiază de o derogare individuală pe baza condițiilor prevăzute la articolele 5 și 6 din prezenta decizie. În cazurile în care în urma verificării se constată o situație de neconformitate, agricultorul este informat în acest sens. Aceste informații sunt luate în considerare în momentul adoptării unei decizii privind cererea de acordare a derogării pentru anul următor.
(3) Autorităților competente li se conferă competențele și mijloacele necesare pentru a verifica respectarea unei derogări acordate în temeiul prezentei decizii.
Articolul 10
Raportare
Autoritățile competente prezintă în fiecare an până în luna iunie un raport conținând următoarele informații:
(1)
hărți din care să reiasă procentul de exploatații, procentul de animale și procentul de teren agricol care fac obiectul unor derogări individuale în fiecare district, precum și hărți privind exploatarea terenurilor la nivel local, menționate la articolul 8 alineatul (1);
(2)
rezultatele monitorizării apelor subterane și de suprafață în ceea ce privește concentrațiile de nitrați, inclusiv informații privind tendințele privind calitatea apei, atât în condiții de derogare, cât și în absența acesteia, precum și impactul derogării asupra calității apei, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (2);
(3)
rezultatele monitorizării solului în ceea ce privește concentrațiile de azot și de fosfor din apa din sol și azotul mineral din profilul solului, atât în condiții de derogare, cât și în absența acesteia, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (2);
(4)
un rezumat și o evaluare a datelor obținute în urma monitorizării intense a apei, menționate la articolul 8 alineatul (3);
(5)
rezultatele anchetelor privind exploatarea terenurilor la nivel local, rotațiile culturilor și practicile agricole, menționate la articolul 8 alineatul (4);
(6)
rezultatele calculelor pe bază de model ale volumului pierderilor de azot și de fosfor de la exploatațiile care beneficiază de o derogare individuală, menționate la articolul 8 alineatul (4);
(7)
o evaluare a punerii în aplicare a condițiilor de derogare, pe baza unor controale efectuate la nivel de exploatație și a informațiilor privind exploatațiile neconforme, pe baza rezultatelor controalelor administrative și ale inspecțiilor pe teren, menționate la articolul 9 alineatele (1) și (2).
Articolul 11
Aplicare
Prezenta decizie se aplică în contextul SR 2014 nr. 307 - Nitrates Action Programme Regulations (Northern Ireland) 2014.
Prezenta decizie expiră la 31 decembrie 2018.
Articolul 12
Prezenta decizie se adresează Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.
Adoptată la Bruxelles, 9 februarie 2015.