NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 604/2014
ze dne 4. března 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 94 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2013/36/EU, a zejména její článek 74 vyžaduje, aby instituce měly spolehlivé systémy správy a řízení a účinné postupy pro identifikaci, řízení, sledování a hlášení rizik, kterým jsou nebo by mohly být vystaveny. Tyto systémy a postupy musí být komplexní a úměrné povaze, rozsahu a složitosti rizik spojených s modelem podnikání a činnostmi instituce. Musí mimo jiné zohledňovat specifická rizika uvedená v článcích 79 až 87 směrnice. Systémy a postupy jsou hodnoceny příslušnými orgány v rámci procesu dohledu a hodnocení podle článku 97 směrnice. Zjištěná rizika jsou institucemi zohledňována při posuzování dostatečnosti vnitřně stanoveného kapitálu podle článku 73 směrnice.
(2)
Rámec pro obezřetnostní dohled ustavený směrnicí 2013/36/EU vyžaduje, aby všechny instituce určily všechny zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Kritéria, která se použijí pro posouzení významnosti dopadu pracovních činností zaměstnanců na rizikový profil instituce, by měla vzít v úvahu potenciální vliv zaměstnanců na rizikový profil instituce na základě jejich pravomoci a odpovědnosti a ukazatelů rizika a výkonnosti, které má instituce stanoveny. Při posouzení je třeba vzít v úvahu vnitřní organizaci instituce a povahu, rozsah a složitost jejích činností. Kritéria by měla plně odrážet všechna rizika, kterým daná instituce nebo skupina je nebo může být vystavena. To by rovněž mělo institucím umožnit stanovit vhodné pobídky v rámci politiky odměňování v zájmu obezřetného chování zaměstnanců a současně zajistit, aby určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, odráželo úroveň rizika různých činností v rámci instituce.
(3)
V roce 2012 zveřejnil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) výsledky průzkumu o vnitrostátním provedení a praktickém uplatňování pokynů Evropského výboru orgánů bankovního dohledu obsahujících zásady a způsoby odměňování (dále jen „pokyny CEBS“), jež zahrnovaly obecná kritéria pro posouzení významnosti vlivu zaměstnanců na rizikový profil instituce. Průzkum ukázal, že provádění ustanovení o odměňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (2) institucemi a příslušnými orgány nedosáhlo dostatečné úrovně harmonizace. Rozsah způsobů odměňování zůstal příliš široký, a zejména kritéria používaná k určení kategorií zaměstnanců ne vždy dostatečně zohledňovala vliv jejich pracovních činností na rizikový profil instituce. V přístupech různých institucí a členských států k určení kategorií zaměstnanců zůstaly výrazné rozdíly. Tyto regulační technické normy by proto měly navázat na zkušenosti s uplatňováním směrnice 2006/48/ES a pokynů CEBS a pokusit se dosáhnout vyšší úrovně harmonizace. Orgán EBA v souladu s čl. 75 odst. 2 směrnice 2013/36/EU vydá nové pokyny pro správné zásady odměňování, které jsou v souladu s principy stanovenými v uvedené směrnici.
(4)
Měl by být stanoven soubor jednoznačných kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení hlavních kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, který by zajistil harmonizovaný přístup v celé Unii a pokrýval společný okruh nejvýznamnějších rizik. V souladu s čl. 94 odst. 2 směrnice 2013/36/EU musí všechny kategorie zaměstnanců určené podle uvedených kritérii zohledňovat pouze zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Instituce by měly také vzít v úvahu výsledky vlastního posouzení rizik v rámci svých vnitřních postupů. Příslušné orgány by měly zajistit, že určení všech zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, bude úplné.
(5)
Členové vedoucího orgánu nesou konečnou odpovědnost za instituci, její strategii a činnosti, a proto mohou mít vždy podstatný vliv na její rizikový profil. To platí jak pro členy vedoucího orgánu v řídící funkci, kteří přijímají rozhodnutí, tak pro členy s dozorčí funkcí, kteří dohlížejí na rozhodovací proces a vznášejí připomínky k přijatým rozhodnutím.
(6)
Vrcholné vedení a vedoucí pracovníci odpovědní za významné obchodní jednotky, za řízení specifických kategorií rizik, jako je riziko likvidity, operační riziko nebo úrokové riziko, a za kontrolní funkce v rámci instituce jsou odpovědní za každodenní řízení podniku, související rizika a kontrolní funkce. To zahrnuje odpovědnost za přijímání strategických nebo jiných zásadních rozhodnutí o činnostech podniku nebo použitém rámci pro provádění kontrol. Rizika, která podnik podstupuje, a způsob jejich řízení jsou nejdůležitějšími faktory pro rizikový profil instituce.
(7)
Kromě zaměstnanců odpovědných za vytváření dalších obchodních příležitostí vystavují instituci významnému operačnímu riziku a dalším rizikům pracovníci odpovědní za poskytování vnitřní podpory, jejichž funkce má zásadní význam pro provoz podniku a již mají pravomoc přijímat rozhodnutí v daných oblastech. Proto má pracovní činnost zaměstnanců v těchto funkcích také podstatný vliv na rizikový profil instituce.
(8)
Úvěrové a tržní riziko je obvykle podstupováno s cílem uzavírat obchody, proto lze dopad činností vyvolávajících tato rizika na rizikový profil posoudit pomocí kritérií založených na limitech odpovědnosti, které se vypočítávají alespoň jednou ročně na základě kapitálových ukazatelů a postupů používaných pro regulační účely, přičemž současně platí prahová hodnota de minimis k úvěrovému riziku, kterou je zajištěna úměrnost uplatňování kritérií pro malé instituce.
(9)
Kritéria k určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měla zohledňovat skutečnost, že některé instituce mohou být osvobozeny od plnění požadavků týkajících se obchodního portfolia podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) a že způsoby stanovení limitů se mezi institucemi používajícími různé postupy výpočtu kapitálových požadavků liší.
(10)
Vzhledem k tomu, že výsledek rozhodnutí je často ovlivněn zaměstnanci, od nichž požadavek na přijetí rozhodnutí vychází, zatímco formální rozhodovací pravomoc je v rukou pracovníků ve vyšším vedení nebo ve výborech, měla by kritéria přihlížet k podstatným prvkům takových rozhodovacích procesů.
(11)
Zaměstnanci ve vedoucí pozici odpovídají za činnosti podniku v oblasti spadající do jejich pravomoci. Proto by vhodná kritéria měla zajistit, aby jako zaměstnanci s podstatným vlivem na rizikový profil instituce byli určeni i zaměstnanci, kteří odpovídají za skupiny pracovníků, jejichž činnosti by mohly mít podstatný vliv na rizikový profil instituce. To zahrnuje situace, kdy činnosti jednotlivých pracovníků podléhajících jejich vedení samostatně nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, ale celkový rozsah jejich činností by takový vliv mohl mít.
(12)
Kromě kvalitativních kritérií by k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, měla být stanovena vhodná kvantitativní kritéria. Celková přiznaná odměna závisí zejména na tom, jak zaměstnanci přispívají k úspěšnému dosažení obchodních cílů instituce, tedy na jejich odpovědnosti, povinnostech, schopnostech a dovednostech, jakož i na jejich výkonnosti a na výsledcích instituce. Pokud je zaměstnanci přiznána celková odměna přesahující příslušný limit, lze předpokládat, že se odvíjí od jeho přispění k realizaci cílů instituce a vlivu jeho pracovních činností na rizikový profil instituce. Je proto vhodné založit kvantitativní kritéria na celkové odměně zaměstnance, a to jak v absolutním vyjádření, tak relativně ve vztahu k ostatním zaměstnancům téže instituce. Při uplatňování uvedených kvantitativních kritérií by měla být případně zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. K určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měly být stanoveny jasné a vhodné limity, a to s přihlédnutím k údajům shromážděným orgánem EBA a příslušnými orgány. Lze oprávněně předpokládat, že kvantitativní kritéria dokládají podstatný vliv zaměstnanců na rizikový profil dané instituce. Tyto předpoklady založené na kvantitativních kritériích se nicméně nepoužijí v případě, kdy instituce stanoví na základě dodatečných objektivních podmínek a s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým je nebo může být vystavena, že zaměstnanci ve skutečnosti nemají podstatný vliv na její rizikový profil. Vyloučení zaměstnanců s nejvyšším příjmem, kteří byli podle těchto kritérií určeni, by mělo podléhat schválení příslušným orgánem, aby bylo zajištěno účinné a jednotné uplatňování kritérií. U zaměstnanců s odměnou vyšší než 1 000 000 EUR (osoby s vysokými příjmy) by příslušné orgány měly před schválením vyloučení informovat orgán EBA, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování kritérií, zejména za takových výjimečných okolností. Postup určení zaměstnanců včetně uplatnění možnosti vyloučení by však měly vždy podléhat přezkumu orgány dohledu v souladu s čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
(13)
Také skutečnost, že se zaměstnanec řadí do stejné příjmové skupiny jako vrcholné vedení nebo zaměstnanci odpovědní za činnosti spojené s podstupováním rizik, může být ukazatelem, že jeho pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Při stanovení příjmové skupiny by se neměla brát v úvahu odměna vyplácená zaměstnancům v kontrolních a podpůrných funkcích a členům vedoucího orgánu s dozorčí funkcí. Při uplatňování tohoto kritéria by měla být zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. Instituce by měly mít možnost prokázat, že zaměstnanci, kteří spadají do dané příjmové skupiny, avšak nesplňují žádné kvalitativní nebo jiné kvantitativní kritérium, nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým instituce je nebo může být vystavena. Vyloučení zaměstnanců s vysokou celkovou odměnou z použití tohoto kritéria by mělo podléhat oznámení, aby byl umožněn včasný přezkum orgánem dohledu a zajištěno jednotné uplatňování tohoto kritéria.
(14)
Příslušné orgány by měly zajistit, aby instituce vedly záznamy o provedeném posouzení a zaměstnancích, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil, aby příslušné orgány a auditoři mohli posouzení přezkoumat. V dokumentaci by měli být uvedeni též zaměstnanci, kteří byli určeni podle kritérií na základě své odměny, ale jejichž pracovní činnosti nejsou považovány za činnosti s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
(15)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.
(16)
Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak uvádí čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, na úrovni skupiny, mateřské společnosti a dceřiných společností, včetně institucí, které jsou zřízeny v offshore finančních centrech.
Článek 2
Použití kritérií
Aniž je dotčena povinnost příslušných orgánů zajistit, aby instituce dodržovaly zásady uvedené v článcích 92, 93 a 94 směrnice 2013/36/EU u všech kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak stanoví čl. 92 odst. 2 uvedené směrnice, považují se zaměstnanci, kteří splňují jakékoli kvalitativní kritérium uvedené v článku 3 tohoto nařízení nebo jakékoli kvantitativní kritérium uvedené v článku 4 tohoto nařízení, za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
Článek 3
Kvalitativní kritéria
Zaměstnanec je považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvalitativních kritérií:
1)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v řídící funkci,
2)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v dozorčí funkci,
3)
zaměstnanec je členem vrcholného vedení,
4)
zaměstnanec je odpovědný vedoucímu orgánu za činnosti nezávislého řízení rizik, zajišťování shody s předpisy nebo interního auditu,
5)
zaměstnanec nese celkovou odpovědnost za řízení rizik v rámci obchodní jednotky, jak ji definuje čl. 142 odst. 1 bod 3 nařízení (EU) č. 575/2013, které byl přidělen vnitřně stanovený kapitál v souladu s článkem 73 směrnice 2013/36/EU, jenž představuje nejméně 2 % vnitřně stanoveného kapitálu instituce („významná obchodní jednotka“),
6)
zaměstnanec vede významnou obchodní jednotku,
7)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost v rámci jedné z funkcí uvedených v bodě 4 nebo ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci určenému podle bodu 4 nebo 5,
8)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci, který tuto jednotku vede,
9)
zaměstnanec vede útvar zodpovědný za právní záležitosti, finance včetně zdanění a sestavování rozpočtu, lidské zdroje, odměňování, informační technologie nebo ekonomickou analýzu,
10)
zaměstnanec je odpovědný za výbor, který odpovídá za řízení kategorie rizika uvedené v článcích 79 až 87 směrnice 2013/36/EU, s výjimkou úvěrového a tržního rizika, nebo je členem takového výboru,
11)
ve vztahu k expozicím úvěrovému riziku o nominální hodnotě na transakci představující 0,5 % kmenového kapitálu tier 1 instituce a činící nejméně 5 milionů EUR zaměstnanec:
a)
odpovídá za iniciování úvěrových návrhů nebo strukturování úvěrových produktů, což může vést ke vzniku uvedených expozic úvěrovému riziku, nebo
b)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o takové expozici úvěrovému riziku, nebo
c)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a) nebo b),
12)
ve vztahu k instituci, na niž se nevztahuje výjimka pro malá obchodní portfolia podle čl. 94 nařízení (EU) č. 575/2013, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o transakcích v obchodním portfoliu, které v souhrnu splňují jeden z následujících limitů:
i)
používá-li se standardizovaný přístup, kapitálový požadavek k tržním rizikům, který představuje 0,5 % či více kmenového kapitálu tier 1 instituce, nebo
ii)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti), nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a),
13)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za skupinu zaměstnanců, kteří jsou samostatně oprávněni zavazovat instituci v rámci transakcí, a jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
tato oprávnění ve svém součtu dosahují nebo přesahují limit stanovený v bodě 11 písm. a), v bodě 11 písm. b) nebo v bodě 12 písm. a) podbodě i),
b)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, tato oprávnění dosahují 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti). Pokud instituce nevypočítává hodnotu v riziku na úrovni tohoto zaměstnance, sečtou se limity hodnoty v riziku jemu podřízených zaměstnanců,
14)
pokud jde o rozhodnutí schválit nebo zamítnout zavádění nových produktů, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijímat takováto rozhodnutí, nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat taková rozhodnutí,
15)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za zaměstnance, který splňuje některé z kritérií stanovených v bodech 1 až 14.
Článek 4
Kvantitativní kritéria
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je zaměstnanec považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvantitativních kritérií:
a)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 500 000 EUR nebo více,
b)
zaměstnanec patří mezi 0,3 % počtu zaměstnanců, zaokrouhleno nahoru na nejbližší celé číslo, kterým byla v předchozím účetním období přiznána nejvyšší celková odměna,
c)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna, která se rovná nejnižší celkové odměně přiznané v témže účetním období členu vrcholného vedení nebo je vyšší, nebo zaměstnanec splňuje jakékoli kritérium uvedené v čl. 3 bodech 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 nebo 14.
2. Kritérium stanovené v odstavci 1 se nepovažuje za splněné, pokud instituce stanovila, že pracovní činnosti zaměstnance nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, protože zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří:
a)
vykonává pracovní činnosti a má pravomoci pouze v obchodní jednotce, jež není významnou obchodní jednotkou, nebo
b)
nemá v rámci výkonu pracovních činností podstatný vliv na rizikový profil významné obchodní jednotky.
3. Podmínka uvedená v odst. 2 písm. b) se hodnotí na základě objektivních kritérií, která zohledňují veškerá relevantní rizika a ukazatele výkonnosti, jež instituce používá k identifikaci, řízení a sledování rizik v souladu s článkem 74 směrnice 2013/36/EU, a na základě povinností a pravomocí zaměstnance nebo kategorie zaměstnanců a jejich vlivu na rizikový profil instituce v porovnání s vlivem pracovních činností zaměstnanců určených podle kritérií stanovených v článku 3 tohoto nařízení.
4. Instituce oznámí příslušnému orgánu odpovědnému za obezřetnostní dohled nad institucí, že ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. a) uplatňuje odstavec 2. V oznámení instituce uvede, na jakém základě stanovila, že dotyčný zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří, splňuje některou z podmínek stanovených v odstavci 2, a popřípadě přiloží posouzení, jež provedla podle odstavce 3.
5. Uplatnění odstavce 2 ve vztahu k zaměstnanci, kterému byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 750 000 EUR nebo více, nebo ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. b) podléhá předchozímu schválení příslušným orgánem odpovídajícím za obezřetnostní dohled nad institucí.
Příslušný orgán vydá předchozí souhlas, pouze je-li instituce schopna prokázat, že je splněna některá z podmínek stanovených v odstavci 2, a ve vztahu k podmínce v odst. 2 písm. b) s přihlédnutím ke kritériím pro posouzení stanoveným v odstavci 3.
Pokud byla zaměstnanci v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 1 000 000 EUR nebo více, vydá příslušný orgán předchozí souhlas pouze za výjimečných okolností. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, informuje příslušný orgán před vydáním svého souhlasu pro takového zaměstnance Evropský orgán pro bankovnictví.
Článek 5
Výpočet přiznané odměny
1. Pro účely tohoto nařízení se výše odměny, jež byla přiznána, ale zatím nevyplacena, stanoví podle hodnoty ke dni přiznání bez ohledu na použití diskontní sazby uvedené v čl. 94 odst. 1 písm. g) bodu iii) směrnice 2013/36/EU nebo na snížení při vyplacení, ať již z důvodu zpětného vyžádání, malusu či jinak. Všechny částky se počítají v hrubé výši a v přepočtu na plné pracovní úvazky.
2. Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. b) a c) lze přiznanou odměnu posuzovat odděleně za každý členský stát a třetí zemi, kde má instituce pobočku, a zaměstnanci jsou přiděleni zemi, v níž vykonávají převážnou část svých činností.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. března 2014.
REGULAMENTUL DELEGAT (UE) NR. 604/2014 AL COMISIEI
din 4 martie 2014
de completare a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la criteriile calitative și cantitative corespunzătoare pentru identificarea categoriilor de personal ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc al unei instituții
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (1), în special articolul 94 alineatul (2),
întrucât:
(1)
Directiva 2013/36/UE, în special articolul 74, impune instituțiilor obligația de a aplica măsuri solide în materie de guvernanță și proceduri eficace de identificare, gestionare, monitorizare și raportare a riscurilor la care sunt sau pot fi expuse. Aceste măsuri și proceduri trebuie să fie cuprinzătoare și proporționale cu natura, amploarea și complexitatea riscurilor inerente modelului de afaceri și activităților instituției. Acestea trebuie să țină seama, printre altele, de riscurile specifice identificate la articolele 79-87 din directivă. Măsurile și procedurile sunt evaluate de autoritățile competente ca parte a procesului de supraveghere prudențială și evaluare realizat în temeiul articolului 97 din respectiva directivă. Riscurile identificate sunt analizate de către instituții în contextul procesului de evaluare a adecvării capitalului intern, în temeiul articolului 73 din respectiva directivă.
(2)
Cadrul pentru supravegherea prudențială stabilit de Directiva 2013/36/UE prevede ca toate instituțiile să îi identifice pe toți membrii personalului ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției. Criteriile care sunt utilizate pentru a evalua importanța influenței activităților profesionale ale personalului asupra profilului de risc ar trebui să țină seama de impactul potențial al membrilor personalului asupra profilului de risc al instituției, evaluat în funcție de nivelul de autoritate și de responsabilitățile acestora, precum și pe baza indicatorilor de risc și de performanță ai instituției. Organizarea internă a instituției și natura, amploarea și complexitatea activităților sale ar trebui să se numere printre factorii luați în considerare în cadrul evaluării. Criteriile ar trebui să reflecte pe deplin toată gama de riscuri la care este sau poate fi expusă instituția sau grupul. Acest lucru ar trebui să permită, de asemenea, instituțiilor să stabilească stimulente adecvate în cadrul politicii de remunerare pentru a asigura un comportament prudent al personalului și ar trebui să garanteze faptul că identificarea acelor membri ai personalului ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției reflectă nivelul de risc al diferitelor activități din cadrul instituției.
(3)
În 2012, Autoritatea Bancară Europeană (ABE) a publicat rezultatele unui sondaj privind punerea în aplicare la nivel național și aplicarea practică a orientărilor elaborate de Comitetul Supraveghetorilor Bancari Europeni în ceea ce privește politicile și practicile de remunerare (Orientările CEBS), care conțin criterii generale pentru evaluarea importanței pe care o are influența personalului asupra profilului de risc al instituției. Sondajul a indicat că punerea în aplicare de către instituțiile și autoritățile competente a dispozițiilor referitoare la remunerație prevăzute de Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2)nu a avut drept rezultat un grad suficient de armonizare. Există în continuare o diversitate exagerat de mare a practicilor în materie de remunerare și, în special criteriile utilizate pentru a identifica personalul nu țin seama întotdeauna într-o măsură suficientă de impactul activităților profesionale ale personalului asupra profilului de risc al instituției. Persistă discrepanțe semnificative între abordările adoptate de diferite instituții și state membre pentru identificarea acestor categorii de personal. Prezentele standarde tehnice de reglementare ar trebui, prin urmare, să se bazeze pe experiența acumulată în aplicarea Directivei 2006/48/CE și a Orientărilor CEBS și să încerce să asigure un nivel mai înalt de armonizare. ABE va emite noi orientări privind politici solide de remunerare care sunt conforme cu principiile prevăzute de Directiva 2013/36/UE, în temeiul articolului 75 alineatul (2) din directiva respectivă.
(4)
Ar trebui stabilit un set clar de criterii calitative și cantitative corespunzătoare în vederea identificării principalelor categorii de personal ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc al unei instituții, astfel încât să se garanteze o abordare armonizată în întreaga Uniune, care să acopere un set comun de riscuri selectate dintre riscurile cele mai relevante. În conformitate cu articolul 94 alineatul (2) din Directiva 2013/36/UE, toate categoriile de personal identificate cu ajutorul acestor criterii trebuie să fie categorii ale personalului ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc ale unei instituții. De asemenea, instituțiile trebuie să țină seama și de rezultatele propriilor evaluări de risc efectuate în cadrul procedurilor lor interne. Autoritățile competente ar trebui să asigure o identificare completă a tuturor membrilor personalului ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc al unei instituții.
(5)
Membrii structurii de conducere au responsabilitatea finală pentru instituție, pentru strategia și activitățile sale și, prin urmare, aceștia sunt întotdeauna susceptibili să aibă un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției. Acest lucru este valabil atât pentru membrii funcției de conducere a structurii de conducere, care au atribuții de luare a deciziilor, cât și pentru membrii funcției de supraveghere a structurii de conducere, care au atribuții de supraveghere a procesului de luare a deciziilor și de contestare a deciziilor luate.
(6)
Direcția generală și membrii structurilor de conducere responsabili de unități operaționale importante, însărcinați cu gestionarea anumitor categorii specifice de riscuri, cum ar fi riscul de lichiditate, riscul operațional sau riscul ratei dobânzii, și cu exercitarea funcției de control în cadrul unei instituții răspund de gestionarea curentă a activității, a riscurilor asociate sau a funcțiilor de control ale acesteia. Aceștia au, de asemenea, responsabilitatea luării unor decizii strategice sau a altor decizii fundamentale cu privire la activitățile întreprinderii sau la cadrul de control aplicat. Riscurile asumate de întreprinderi și modul în care sunt gestionate sunt factorii cei mai importanți pentru profilul de risc al instituției.
(7)
Pe lângă funcțiile responsabile de crearea de activitate suplimentare, cele responsabile de furnizarea de sprijin intern, care sunt esențiale pentru buna funcționare a activității și care au autoritatea de a lua decizii în domeniile respective expun instituția unor riscuri operaționale importante, precum și altor categorii de riscuri. Prin urmare, activitățile profesionale ale membrilor personalului care exercită astfel de funcții au, de asemenea, un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției.
(8)
Riscul de credit și riscul de piață sunt, de obicei, asumate pentru a genera activitate, prin urmare impactul activităților care generează aceste riscuri asupra profilului de risc poate fi evaluat utilizând criterii bazate pe limite ale autorității, care se calculează cel puțin o dată pe an, pe baza cifrelor legate de capital și a abordărilor utilizate în scopuri de reglementare, aplicând totodată un prag de minimis pentru riscul de credit, pentru a asigura aplicarea proporțională a criteriilor în cadrul instituțiilor mici.
(9)
Criteriile pentru identificarea categoriilor de personal ale căror activități profesionale au un impact important asupra profilului de risc al instituției ar trebui să țină seama de faptul că se poate renunța la cerințele referitoare la portofoliul de tranzacționare în cazul anumitor instituții, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3), și că există diferențe între instituții în ceea ce privește stabilirea limitelor ca urmare a abordării diferite utilizate de fiecare dintre acestea pentru calcularea cerințelor de capital.
(10)
Având în vedere că rezultatul deciziilor este influențat adesea de personalul care inițiază decizia, în timp ce competența decizională formală revine membrilor structurii de conducere din eșalonul superior sau comitetelor, criteriile ar trebui să țină seama de factorii importanți în astfel de procese decizionale.
(11)
Membrii personalului care au funcții de conducere răspund de activitățile economice din domeniul lor de responsabilitate. Prin urmare, definirea unor criterii corespunzătoare ar trebui să garanteze faptul că membrii personalului sunt identificați ca având un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției în cazul în care aceștia sunt responsabili pentru grupuri de membri ai personalului ale căror activități ar putea avea un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției. Același raționament se aplică și în situațiile în care activitățile membrilor personalului aflați sub conducerea acestora nu au în mod separat un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției, dar amploarea globală a activităților lor ar putea avea un astfel de impact.
(12)
Pe lângă criteriile calitative, ar trebui stabilite și criterii cantitative corespunzătoare pentru identificarea categoriilor de personal ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc ale instituției. Remunerația totală acordată depinde în principal de contribuția adusă de membrii personalului la îndeplinirea cu succes a obiectivelor economice ale instituției și, în consecință, de responsabilitățile, sarcinile, aptitudinile și competențele acestora, precum și de rezultatele lor și ale instituției. În cazul în care unui membru al personalului i se acordă o remunerație totală care depășește un anumit prag, este rezonabil să se presupună că acest lucru este legat de contribuția membrului personalului la îndeplinirea obiectivelor de afaceri ale instituției și de impactul activităților profesionale ale acestuia asupra profilului de risc al instituției. În consecință, este adecvat ca aceste criterii cantitative să se bazeze pe remunerația totală pe care o primește un membru al personalului, atât în termeni absoluți, cât și în raport cu alți membri ai personalului din cadrul aceleiași instituții. La aplicarea acestor criterii cantitative, ar trebui, după caz, să se aibă în vedere faptul că nivelurile de remunerare diferă de la o țară la alta. Ar trebui să fie stabilite praguri clare și adecvate pentru a identifica categoriile de personal ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției, ținând seama de datele colectate de către ABE și de către autoritățile competente. Dacă aceste criterii cantitative sunt îndeplinite, este foarte probabil că personalul în cauză are un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției. Cu toate acestea, astfel de ipoteze bazate pe criterii cantitative nu ar trebui să se aplice în cazul în care instituțiile stabilesc, pe baza unor condiții obiective suplimentare, că membrii personalului nu au de fapt un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției, luând în considerare toate riscurile la care instituția este sau poate fi expusă. Excluderea celor mai bine remunerați membri ai personalului, identificați pe baza acestor criterii, ar trebui să fie condiționată de aprobarea autorității competente, pentru a se garanta aplicarea eficientă și consecventă a acestor criterii. Pentru membrii personalului care primesc remunerații de peste 1 000 000 EUR (persoanele cu remunerații importante), autoritățile competente ar trebui să informeze ABE înainte să aprobe excluderile, pentru a asigura aplicarea coerentă a acestor criterii, în special în astfel de circumstanțe excepționale. Procesul de identificare a membrilor personalului, inclusiv aplicarea excluderilor, ar trebui, cu toate acestea, să fie întotdeauna supus supravegherii prudențiale, în conformitate cu articolul 92 alineatul (2) din Directiva 2013/36/UE.
(13)
Faptul că membrii personalului intră în aceeași categorie de remunerare ca și persoanele din eșalonul superior de conducere și persoanele care își asumă riscuri poate fi, de asemenea, un indiciu al faptului că activitățile profesionale ale membrilor personalului au un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției. La stabilirea categoriei de remunerare, nu ar trebui să fie luate în considerare remunerațiile plătite personalului care exercită funcții de control, de sprijin și membrilor structurii de conducere cu atribuții de supraveghere. Când se aplică acest criteriu, ar trebui să se aibă în vedere și faptul că nivelurile de remunerare diferă de la o țară la alta. Ar trebui să li se permită instituțiilor să demonstreze faptul că personalul care intră în această categorie de remunerare, dar nu îndeplinește niciunul dintre criteriile calitative sau dintre celelalte criterii cantitative, nu are un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției, luând în considerare toate riscurile la care instituția este sau poate fi expusă. Excluderea aplicării acestui criteriu în cazul membrilor personalului cu un nivel ridicat al remunerației totale ar trebui să facă obiectul unei proceduri de notificare, pentru a permite o supraveghere în timp util, astfel încât acest criteriu să fie aplicat în mod consecvent.
(14)
Autoritățile competente ar trebui să se asigure că instituțiile țin evidența evaluărilor efectuate și a membrilor personalului ale căror activități profesionale au fost identificate ca având un impact semnificativ asupra profilului de risc, pentru a permite autorității competente și auditorilor să examineze evaluarea. Documentația ar trebui să îi includă, de asemenea, pe membrii personalului care au fost identificați în conformitate cu criterii bazate pe remunerația acestora, dar ale căror activități profesionale sunt evaluate ca neavând un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției.
(15)
Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de ABE.
(16)
ABE a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4),
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiect și domeniu de aplicare
Prezentul regulament stabilește standarde tehnice de reglementare cu privire la criteriile calitative și cantitative corespunzătoare pentru identificarea categoriilor de personal ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc al unei instituții, astfel cum se menționează la articolul 92 alineatul (2) din Directiva 2013/36/UE, la nivel de grup, societate-mamă și filială, inclusiv la nivelul instituțiilor înființate în centre financiare offshore.
Articolul 2
Aplicarea criteriilor
Fără a aduce atingere obligației impuse autorității competente de a se asigura că instituțiile respectă principiile prevăzute la articolele 92, 93 și 94 din Directiva 2013/36/UE pentru toate categoriile de personal ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc al unei instituții, în conformitate cu articolul 92 alineatul (2) din directiva respectivă, categoriile de personal care îndeplinesc oricare dintre criteriile calitative prevăzute la articolul 3 din prezentul regulament sau oricare dintre criteriile cantitative de la articolul 4 din prezentul regulament sunt identificate ca având un impact semnificativ asupra profilului de risc ale unei instituții.
Articolul 3
Criterii calitative
Se consideră că membrii personalului au un impact semnificativ asupra profilului de risc al unei instituții în cazul în care sunt îndeplinite oricare dintre criteriile calitative următoare:
1.
membrul personalului este membru al funcției de conducere a structurii de conducere;
2.
membrul personalului este membru al funcției de supraveghere a structurii de conducere;
3.
membrul personalului este membru al eșalonului superior de conducere;
4.
membrul personalului răspunde în fața structurii de conducere pentru activitățile desfășurate în cadrul funcției independente de gestionare a riscurilor, al funcției de conformitate sau al funcției de audit intern;
5.
membrul personalului poartă răspunderea generală pentru gestionarea riscurilor în cadrul unei unități operaționale, astfel cum este definită la articolul 142 alineatul (1) punctul 3 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, căreia i-a fost distribuit capital intern în conformitate cu articolul 73 din Directiva 2013/36/UE în proporție de cel puțin 2 % din capitalul intern al instituției (o „unitate operațională importantă”);
6.
membrul personalului conduce o unitate operațională importantă;
7.
membrul personalului are responsabilități de conducere asociate exercitării uneia dintre funcțiile menționate la punctul 4 sau într-o unitate operațională importantă și raportează direct unui membru al personalului identificat în conformitate cu punctul 4 sau 5;
8.
membrul personalului are responsabilități de conducere în cadrul unei unități operaționale importante și este subordonat direct membrului personalului care conduce unitatea respectivă;
9.
membrul personalului conduce o funcție cu responsabilități în materie de drept, finanțe, inclusiv aspecte fiscale și bugetare, resurse umane, politica de remunerare, tehnologia informației sau analiză economică;
10.
membrul personalului este responsabil de un comitet însărcinat cu gestionarea unei categorii de risc prevăzute la articolele 79-87 din Directiva 2013/36/UE, alta decât riscul de credit și riscul de piață, sau este membru al unui astfel de comitet;
11.
în ceea ce privește expunerile la riscul de credit cu o valoare nominală per tranzacție de 0,5 % din fondurile proprii de nivel 1 de bază ale instituției și de cel puțin 5 milioane EUR, membrul personalului:
(a)
răspunde de inițierea propunerilor de credit sau de structurarea produselor de credit care pot conduce la astfel de expuneri la riscul de credit; sau
(b)
are autoritatea de a lua, de a aproba o decizie referitoare la astfel de expuneri la risc sau de a-și exercita dreptul de veto cu privire la aceasta; sau
(c)
este membru al unui comitet care are autoritatea de a lua deciziile menționate la litera (a) sau (b);
12.
în cazul unei instituții căreia nu i se aplică derogarea pentru portofoliile de tranzacționare de mici dimensiuni prevăzută la articolul 94 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, membrul personalului:
(a)
are autoritatea de a lua ori de a aproba o decizie referitoare la tranzacții privind portofoliul de tranzacționare care, luate agregat, respectă unul dintre următoarele praguri sau de a-și exercita dreptul de veto cu privire la o astfel de decizie:
(i)
în cazul în care se utilizează abordarea standardizată, o cerință privind fondurile proprii pentru riscurile de piață care reprezintă 0,5 % sau mai mult din fondurile proprii de nivel 1 de bază ale instituției; sau
(ii)
în cazul în care, în scopuri de reglementare, este autorizată o abordare bazată pe modele interne, 5 % sau mai mult din limita internă a valorii la risc a instituției pentru expuneri ale portofoliului de tranzacționare bazate pe un interval de încredere unilateral de 99 de centile; sau
(b)
este membru al unui comitet care are autoritatea de a lua deciziile menționate la litera (a);
13.
membrul personalului are responsabilități de conducere în ceea ce privește un grup de membri ai personalului care au în mod individual autoritatea de a angaja instituția în tranzacții și este îndeplinită oricare dintre condițiile următoare:
(a)
suma angajamentelor care pot fi asumate în temeiul acestor autorități este mai mare sau egală cu un prag stabilit la punctul 11 litera (a), punctul 11 litera (b) sau la punctul 12 litera (a) punctul (i);
(b)
în cazul în care, în scopuri de reglementare, este autorizată o abordare bazată pe modele interne, suma angajamentelor asumate în temeiul autorităților respective corespunde, cumulat, la 5 % sau mai mult din limita internă a valorii la risc a instituției pentru expuneri ale portofoliul de tranzacționare bazate pe un interval de încredere unilateral de 99 de centile. În cazul în care instituția nu calculează o valoare la risc la nivelul membrului respectiv al personalului, limitele valorii la risc ale personalului aflat sub conducerea acestui membru al personalului se cumulează;
14.
în ceea ce privește deciziile de a aproba sau de a se opune introducerii unor produse noi, membrul personalului:
(a)
are autoritatea de a lua astfel de decizii; sau
(b)
este membru al unui comitet care are autoritatea de a lua astfel de decizii;
15.
membrul personalului are responsabilități de conducere cu privire la un membru al personalului care îndeplinește unul din criteriile stabilite la punctele 1-14.
Articolul 4
Criterii cantitative
(1) Sub rezerva dispozițiilor de la alineatele (2)-(5), se consideră că membrii personalului au un impact semnificativ asupra profilului de risc al unei instituții în cazul în care este îndeplinit oricare dintre următoarele criterii cantitative:
(a)
membrul personalului a primit o remunerație totală în valoare de 500 000 EUR sau mai mult în cursul exercițiului financiar anterior;
(b)
membrul personalului se numără printre cei 0,3 % din angajați (număr rotunjit la următorul număr întreg) care au primit cele mai mari remunerații totale în exercițiul financiar precedent;
(c)
membrul personalului a primit în cursul exercițiului financiar anterior o remunerație totală care este egală cu sau mai mare decât cea mai mică remunerație totală acordată în exercițiul financiar în cauză unui membru al eșalonului superior de conducere sau îndeplinește oricare dintre criteriile de la articolul 3 punctele 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 sau 14.
(2) Un criteriu prevăzut la alineatul (1) nu trebuie considerat îndeplinit în cazul în care instituția consideră că activitățile profesionale ale membrului personalului nu au un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției deoarece membrul personalului sau categoria de personal căruia îi aparține membrul personalului:
(a)
desfășoară activități profesionale și are atribuții numai într-o unitate operațională care nu este o unitate operațională importantă; sau
(b)
nu are un impact semnificativ asupra profilului de risc al unei unități operaționale importante din perspectiva activităților profesionale desfășurate.
(3) Condiția stabilită la alineatul (2) litera (b) este evaluată pe baza unor criterii obiective, care țin seama de toți indicatorii relevanți de risc și de performanță utilizați de instituție pentru identificarea, gestionarea și monitorizarea riscurilor în conformitate cu articolul 74 din Directiva 2013/36/UE, precum și pe baza îndatoririlor și atribuțiilor membrului personalului sau ale categoriei de personal și a impactului acestora asupra profilului de risc al instituției, în comparație cu impactul activităților profesionale ale membrilor personalului identificați pe baza criteriilor stabilite la articolul 3 din prezentul regulament.
(4) O instituție trebuie să notifice autorității competente care răspunde de supravegherea prudențială aplicarea alineatului (2) în raport cu criteriul de la alineatul (1) litera (a). Notificarea precizează criteriile pe baza cărora instituția a stabilit că membrul în cauză sau categoria de personal căruia îi aparține acesta îndeplinește una dintre condițiile prevăzute la alineatul (2) și, dacă este cazul, include evaluarea efectuată de instituție în temeiul alineatului (3).
(5) Aplicarea alineatului (2) de către o instituție cu privire la un membru al personalului care a primit o remunerație totală în valoare de cel puțin 750 000 EUR în cursul exercițiului financiar anterior sau în ceea ce privește criteriul de la alineatul (1) litera (b) este supusă aprobării prealabile a autorității competente responsabile de supravegherea prudențială a instituției în cauză.
Autoritatea competentă nu își dă aprobarea prealabilă decât în măsura în care instituția poate demonstra că este îndeplinită una dintre condițiile prevăzute la alineatul (2), având în vedere, în ceea ce privește condiția prevăzută la alineatul (2) litera (b), criteriile de evaluare prevăzute la alineatul (3).
În cazul în care membrul personalului a primit o remunerație totală în valoare de 1 000 000 EUR sau mai mult în exercițiul financiar precedent, autoritatea competentă nu își dă aprobarea prealabilă decât în circumstanțe excepționale. Pentru a asigura aplicarea uniformă a prezentului articol, autoritatea competentă informează Autoritatea Bancară Europeană înainte să își dea aprobarea cu privire la un astfel de membru al personalului.
Articolul 5
Calcularea remunerației acordate
(1) În sensul prezentului regulament, o remunerație care a fost acordată, dar nu a fost încă plătită se evaluează de la data acordării, fără să se țină seama de aplicarea ratei de actualizare menționate la articolul 94 alineatul (1) litera (g) punctul (iii) din Directiva 2013/36/UE sau a unor reduceri ale plăților, indiferent dacă sunt rezultatul recuperărilor, al aplicării principiului „malus” sau al altui procedeu. Toate sumele se calculează la valoarea brută și pe baza echivalentului normă întreagă.
(2) În scopul aplicării dispozițiilor de la articolul 4 alineatul (1) literele (b) și (c), remunerația acordată poate fi considerată separat pentru fiecare stat membru și țară terță în care își desfășoară activitatea instituția, iar la remunerarea membrilor personalului se ține seama de țara în care aceștia își desfășoară cea mai mare parte a activității lor.
Articolul 6
Intrare în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 4 martie 2014.