PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 501/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí („Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 30,6 %. Na základě šetření týkajícího se obcházení antidumpingových opatření podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z ČLR. Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4).
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) zvýšila platné antidumpingové clo na 48,5 %.
(4)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada v říjnu 2011 rozhodla prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 (7), že by výše uvedená opatření („stávající opatření“) měla být zachována.
(5)
V březnu 2012 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (8) o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie podle čl. 11 odst. 3 a čl. 13 odst. 4 antidumpingového základního nařízení.
(6)
V květnu 2013 Rada nařízením (EU) č. 502/2013 (9) změnila prováděcí nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009.
(7)
V dubnu 2012 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (10) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 (11).
(8)
V listopadu 2012 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (12) o tom, že zjištění plynoucí z předmětného šetření mohou být použita v antisubvenčním řízení uvedeném v 7. bodě odůvodnění.
(9)
V květnu 2013 Komise rozhodnutím 2013/227/EU (13) ukončila antisubvenční řízení uvedené v 7. bodě odůvodnění, aniž by uložila nějaká opatření.
1.2 Žádost
(10)
Dne 14. srpna 2012 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska.
(11)
Žádost předložilo Evropské sdružení výrobců jízdních kol (EBMA) jménem tří výrobců jízdních kol v Unii: In Cycles - Montagem e Comercio de Bicicletas, Lda, SC. EUROSPORT DHS S.A. a MAXCOM Ltd.
1.3 Zahájení šetření
(12)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, rozhodla se Komise prošetřit možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR a zavést celní evidenci dovozu jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky nebo z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky nebo z Tuniska.
(13)
Šetření bylo zahájeno dne 25. září 2012 nařízením Komise (EU) č. 875/2012 (14) („zahajovací nařízení“).
(14)
Důkazy prima facie, které má Komise k dispozici, prokázaly, že po zvýšení antidumpingového cla na dotčený výrobek, které bylo uloženo nařízením (ES) č. 1095/2005, uvedeném v 3. bodě odůvodnění, došlo k podstatné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR, Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie. Zdá se, že tato změna obchodních toků nemá jiné dostatečné opodstatnění nebo důvod, než je zvýšení cla.
(15)
Zdá se, že tato změna je důsledkem překládky jízdních kol pocházejících z ČLR a směřujících do Unie přes Indonésii, Malajsii, Šrí Lanku nebo Tunisko a montáží v Indonésii, na Šrí Lance a v Tunisku.
(16)
Z důkazů dále vyplývá, že vyrovnávací účinky stávajících antidumpingových opatření uložených na dotčený výrobek jsou mařeny, pokud se jedná o množství i ceny. Zdá se, že dovoz výrobku, který je předmětem šetření, nahradil ve velkém množství dovoz tohoto výrobku pocházejícího z ČLR. Dále existují dostatečné důkazy o tom, že dovoz výrobku, který je předmětem šetření, probíhá za ceny, které jsou pod úrovní ceny nepůsobící újmu, která byla stanovena v šetření, jež vedlo k uložení stávajících opatření.
(17)
Existují také důkazy o tom, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, jsou ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla pro dotčený výrobek stanovena dříve, dumpingové.
1.4 Šetření
(18)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR, Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, výrobce/vývozce v těchto zemích, známé dotčené dovozce v Unii a výrobní odvětví Unie.
(19)
Výrobcům/vývozcům v Indonésii, Malajsii, na Šrí Lance a v Tunisku, kteří jsou Komisi známi, nebo prostřednictvím zastoupení Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska při Evropské unii byly zaslány formuláře pro osvobození. Výrobcům/vývozcům v ČLR, kteří jsou známi Komisi, nebo prostřednictvím zastoupení ČLR při Evropské unii byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly rovněž zaslány známým dovozcům v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(20)
Zúčastněné strany dostaly ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení. Všechny strany byly informovány o tom, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k tomu, že by zjištění vycházela pouze z dostupných údajů.
(21)
Formulář pro osvobození vyplnili čtyři výrobci/vývozci v Indonésii, jeden v Malajsii, šest na Šrí Lance a dva v Tunisku. Z čínských výrobců/vývozců nespolupracoval žádný. Na dotazník odpověděli tři dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(22)
Komise provedla inspekce v prostorách těchto společností:
-
P.T. Insera Sena, Buduran, Sidoarjo, Indonésie,
-
Wijaya Indonesia Makmur Bicycles Industries, Driyorejo, Gresik, Jawa Timur, Indonésie,
-
P.T. Terang Dunia Internusa, Slipi, Jakarta Barat, Indonésie,
-
P.T. Chin Haur, Tangerang, Indonésie,
-
Tan Lan Venture Corporation Sdn Bhd, Kampar, Perak, Malajsie,
-
Asiabike Industrial Limited, Henamulla, Panadura, Šrí Lanka,
-
BSH Ventures Limited, Colombo, Šrí Lanka,
-
City Cycle Industries, Colombo, Šrí Lanka,
-
Firefox Lanka (Pvt) Ltd, Weliketiya Pamunugama, Šrí Lanka,
-
Kelani Cycles Pvt Ltd, Katunayake, Šrí Lanka,
-
Samson Bikes (Pvt) Ltd, Colombo, Šrí Lanka,
-
Mediterranean United Industries, Bouhajar Monastir, Tunisko,
-
Euro Cycles, Sousse, Tunisko.
1.5 Posuzované období a období šetření
(23)
Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do 31. srpna 2012 („období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005. Za období od 1. září 2011 do 31. srpna 2012 („posuzované období“ nebo „PO“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(24)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda došlo ke změně obchodních toků mezi ČLR, čtyřmi dotčenými zeměmi a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny anebo množství výrobku, který je předmětem šetření, a zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k dříve určené běžné hodnotě, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(25)
Dotčeným výrobkem jsou jízdní kola a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70 („dotčený výrobek“).
(26)
Výrobek, který je předmětem šetření, je tentýž jako výše vymezený výrobek, avšak zasílaný z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, v současnosti stejných kódů KN jako dotčený výrobek („výrobek, který je předmětem šetření“).
(27)
Z šetření vyplynulo, že výše vymezená jízdní kola vyvážená z ČLR do Unie a jízdní kola zasílaná z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a stejné využití, a je tedy třeba je považovat za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce a stanovení objemu obchodu
2.3.1 Indonésie
(28)
Čtyři indonéské společnosti, které předložily žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovaly 91 % celkového dovozu z Indonésie do Unie během posuzovaného období. Ke stanovení celkového objemu dovozu z Indonésie byly použity údaje z databáze Comext (15).
(29)
Nebylo možno ověřit údaje předložené jednou z těchto společností, která uvedla, že nevede žádné pracovní výkazy, které se používají pro vyplnění formuláře pro osvobození. Tato společnost proto nedokázala vysvětlit ani prokázat, jak byly vykázané údaje získány. Údaje předložené touto společností se dále ukázaly jako nespolehlivé, neboť vykazované údaje, které byly otestovány a přepočteny podle účetních knih nalezených v prostorách společnosti, se ukázaly jako nesprávné (např. nákupy, objem výroby). Šetření dále odhalilo, že obchodní ředitel této společnosti byl zároveň zaměstnáván čínským výrobcem jízdních kol, který byl hlavním dodavatelem materiálu (dílů jízdních kol) pro tuto indonéskou společnost.
(30)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla proto tato společnost zpravena o záměru Komise nepoužít údaje, které předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření.
(31)
Společnost namítla, že ochotně spolupracovala, jelikož předložila všechny požadované dokumenty s výjimkou pracovních výkazů, o nichž tvrdí, že nebyly původně požadovány. O předložení pracovních výkazů se ale žádalo v oznámení o inspekci zaslaném společnosti před provedením inspekce na místě. Společnost dále tvrdila, že výpočet výrobních a nákupních hodnot byl zkreslen chybným vysvětlením jejího pracovníka a že kontrola vývozních obchodů potvrdila správnost údajů. V této souvislosti je třeba upozornit, že přes několik vysvětlení podaných pracovníky nebylo možno dospět k souladu mezi údaji získanými na místě a údaji uvedenými ve formuláři pro osvobození. Pokud jde o hodnotu prodeje na vývoz, údaje skutečně odpovídaly. Pracovníci společnosti účastnící se inspekce nedokázali Komisi vysvětlit původ údajů uvedených ve formuláři pro osvobození ani způsob jejich výpočtu. Společnost dále potvrdila, že obchodní ředitel zároveň pracuje pro čínského výrobce jízdních kol.
(32)
K informacím poskytnutým touto společností nemohlo být z uvedených důvodů přihlédnuto.
(33)
Zjištění o této společnosti proto vycházela v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Ostatní tři společnosti byly považovány za spolupracující.
2.3.2 Malajsie
(34)
Jediná malajsijská společnost, která předložila žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovala 20 až 30 % celkového dovozu z Malajsie do Unie během posuzovaného období. Celkový objem dovozu jízdních kol z Malajsie do Unie byl stanoven podle údajů z databáze Comext. Společnost byla považována za spolupracující.
2.3.3 Šrí Lanka
(35)
Šest šrílanských společností, které předložily žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovalo 69 % celkového dovozu ze Šrí Lanky do Unie během posuzovaného období. Ke stanovení celkového objemu dovozu ze Šrí Lanky byly použity údaje z databáze Comext.
(36)
Jedna ze společností během šetření stáhla žádost o osvobození s odůvodněním, že ukončila výrobu jízdních kol na Šrí Lance. K údajům týkajícím se této společnosti proto nebylo přihlédnuto.
(37)
Druhá společnost spolupracovala nedostatečně. Předložené údaje se nepodařilo ověřit, protože nebylo možno spolehlivě určit hodnotu a množství dílů čínského původu nakoupených touto společností. Také nebylo možno ověřit hodnotu a množství dílů použitých ve výrobním procesu, neboť byly nakupovány třetí stranou a této společnosti byly zasílány pouze za účelem montáže.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla proto tato společnost zpravena o záměru Komise nepoužít údaje, které předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Společnost se nevyjádřila.
(39)
Spolupráce ze strany další společnosti byla také shledána jako nedostatečná. Poskytnuté informace se nepodařilo ověřit na místě, jelikož společnost zatajila důležité informace. Nepřipravila totiž informace výslovně vyžádané před provedením inspekce na místě, jako jsou pracovní výkazy nebo seznam společností, které jsou s ní ve spojení, a tím bránila postupu ověřování. Také se ukázalo, že nákupní hodnota dílů místního původu vykázaná touto společností není spolehlivá, jelikož šetření odhalilo přinejmenším několik vazeb mezi dotčenou společností a místním dodavatelem dílů jízdních kol, které přesahovaly obvyklý rozsah vztahů mezi kupujícím a prodávajícím a jež tato společnost nedokázala objasnit.
(40)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla společnost zpravena o záměru Komise nepoužít údaje, které předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Společnost reagovala zpochybněním zjištění a doplněním důkazů a vysvětlení. Žádný z nově předložených důkazů nebylo možno přijmout. Zaprvé je nebylo možno ověřit, neboť byly předloženy až po inspekci v prostorách společnosti. Většina z nich byla v rozporu s vysvětlením a důkazy získanými na místě. Zadruhé, nově předložená vysvětlení byla shledána nedostatečnými, protože neobjasnila hlavní nezodpovězené otázky, zejména vztahy ke společnostem ve spojení.
(41)
K informacím poskytnutým touto společností nemohlo být z uvedených důvodů přihlédnuto.
(42)
Zjištění o této společnosti proto vycházela v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
2.3.4 Tunisko
(43)
Dvě tuniské společnosti, které předložily žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovaly v posuzovaném období veškerý dovoz z Tuniska do Unie podle databáze Comext. Tyto společnosti byly považovány za spolupracující.
2.3.5 Čínská lidová republika
(44)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, žádný z čínských výrobců/vývozců nespolupracoval. Zjištění o dovozu dotčeného výrobku do Unie na jedné straně a vývozu jízdních kol z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska na straně druhé proto vycházejí v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o dovoz do Unie, byly použity údaje o dovozu zaznamenané v databázi Comext. Pro určení objemu vývozu z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska byly použity národní statistiky ČLR.
2.4 Změna obchodních toků
2.4.1 Dovoz do Unie z ČLR, Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska
(45)
Dovoz dotčeného výrobku do Unie z ČLR se od roku 2005, tedy po zpřísnění antidumpingových opatření v červenci 2005, snížil o 38,2 %. V následujících letech tento pokles pokračoval. Celkově se dovoz z ČLR snížil v období šetření o více než 80 %.
(46)
Současně se od roku 2005 dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie z Indonésie zvyšoval a v roce 2006 se ve srovnání s rokem 2004 více než zdvojnásobil. Dovoz se nadále zvyšoval s výjimkou roku 2009, kdy ale rovněž převýšil úroveň roku 2004. Až do posuzovaného období se dovoz od roku 2009 opět setrvale zvyšoval. V posuzovaném období se dovoz z Indonésie ve srovnání s rokem 2004 zvýšil o 157 %.
(47)
Dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie z Malajsie dosáhl před zvýšením antidumpingového cla v červenci 2005 zanedbatelných hodnot. V roce 2005 došlo k jeho výraznému nárůstu (více než dvěstěkrát) následovaném v roce 2009 poklesem o 46 % a opětovným nárůstem o 38 % v roce 2010. Přestože se dovoz z Malajsie v roce 2011 a během posuzovaného období opět snížil, úroveň dovozu během posuzovaného období stále vysoce přesahovala úroveň dovozu z roku 2004 před zpřísněním antidumpingových opatření, konkrétně dosáhla počtu 185 158 jízdních kol oproti 10 749 jízdním kolům v roce 2004, dovoz se tedy zvýšil o 1 623 %.
(48)
Dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie ze Šrí Lanky výrazně vzrostl po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005 a v následujících letech tento trend pokračoval, až vyvrcholil v roce 2010, kdy dosáhl téměř 500 % nárůstu. V roce 2011 a během posuzovaného období se dovoz výrobku, který je předmětem šetření, ze Šrí Lanky snížil, ačkoli stále vysoce přesahoval úroveň z roku 2004, tedy před zpřísněním antidumpingových opatření, a celkový dovoz ze Šrí Lanky se mezi rokem 2004 a posuzovaným obdobím tedy zvýšil o 282 %.
(49)
Dovoz dotčeného výrobku do Unie z Tuniska se po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005 zvýšil o téměř 30 % a o dalších více než 20 % v roce 2006. V letech 2006 a 2007 se více než zdvojnásobil a vrcholu dosáhl v roce 2007. V období 2008-2010 se dovoz snižoval, aby se následně v roce 2011 zvýšil a potom během posuzovaného období mírně snížil. Během období šetření se dovoz z Tuniska zvýšil o 200,3 %.
(50)
Tabulka 1 ukazuje počet jízdních kol z ČLR, Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska dovezených do Unie v období od 1. ledna 2004 do 31. srpna 2012, tj. v období šetření.
Tabulka 1
(v kusech)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011-31.8.2012 (PO)
ČLR
2 550 775
1 575 452
995 715
986 514
941 522
597 339
627 066
584 303
411 642
Index (2004 = 100)
100
61,8
39,0
38,7
36,9
23,4
24,6
22,9
16,1
Indonésie
237 648
282 045
500 623
593 769
634 623
437 023
551 847
614 798
612 448
Index (2004 = 100)
100
118,7
210,7
249,9
267,0
183,9
232,2
258,7
257,7
Malajsie
10 749
229 354
497 974
475 463
360 871
193 102
266 164
177 306
185 158
Index (2004 = 100)
100
2 133,7
4 632,7
4 423,3
3 357,3
1 796,5
2 476,2
1 649,5
1 722,6
Šrí Lanka
249 491
352 078
534 413
574 153
749 358
1 016 523
1 237 406
975 297
953 169
Index (2004 = 100)
100
141,1
214,2
230,1
300,4
407,4
496,0
390,9
382,0
Tunisko
167 137
212 257
251 054
549 848
527 209
529 734
414 488
519 217
501 853
Index (2004 = 100)
100
127,0
150,2
329,0
315,4
316,9
248,0
310,7
300,3
Zdroj:
statistiky Comext
2.4.2 Vývoz z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska
(51)
Vývoz jízdních kol z ČLR do Indonésie se poprvé zvýšil v roce 2008 (o 56,2 %). Mezi rokem 2008 a posuzovaným obdobím se dovoz s výjimkou roku 2009 stále zvyšoval. Během období šetření se vývoz z ČLR do Indonésie zvýšil celkem o 83,8 %.
(52)
Vývoz jízdních kol z ČLR do Malajsie vzrostl po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005 téměř o 30 % a poté se dále zvyšoval, až dosáhl vrcholu v roce 2011, oproti roku 2004 došlo tedy k nárůstu o 110,8 %. Během posuzovaného období se vývoz z ČLR do Malajsie lehce snížil, přesto se však udržel na úrovni vysoce přesahující úroveň z roku 2004. Během období šetření se čínský vývoz do Malajsie celkově zvýšil o 99,6 %.
(53)
Vývoz jízdních kol z ČLR na Šrí Lanku se po zvýšení antidumpingového cla v červenci 2005 také zvýšil. Následně došlo k jeho mírnému poklesu v roce 2007, ale v letech 2010 a 2011 se oproti roku 2004 více než zdvojnásobil. Během období šetření se čínský vývoz na Šrí Lanku celkově zvýšil o 132,5 %.
(54)
Vývoz z ČLR do Tuniska byl před zvýšením antidumpingového cla zanedbatelný. Od roku 2005 se vývoz do Tuniska výrazně zvyšoval a v roce 2008 dosáhl vrcholu (z 2 534 kusů v roce 2004 na 389 445 kusů v roce 2008). Přestože se po tomto roce vývoz z ČLR do Tuniska opět snížil a držel se na nižší úrovni, stále se pohyboval na mnohem vyšší úrovni než v roce 2004. Celkově se čínský vývoz jízdních kol do Tuniska zvýšil z 2 534 kusů v roce 2004 na 170 772 kusů v posuzovaném období.
(55)
Tabulka 2 ukazuje vývoz jízdních kol z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska v období od 1. ledna 2004 do 31. srpna 2012, tj. během období šetření.
Tabulka 2
(v kusech)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011-31.8.2012 (PO)
Indonésie
2 128 804
1 731 224
2 121 019
1 906 364
3 325 531
2 287 374
3 644 836
3 773 852
3 912 882
Index (2004 = 100)
100
81,3
99,6
89,6
156,2
107,4
171,2
177,3
183,8
Malajsie
721 335
933 943
890 241
974 860
1 515 886
1 111 251
1 291 766
1 520 276
1 440 132
Index (2004 = 100)
100
129,5
123,4
135,1
210,2
154,1
179,1
210,8
199,6
Šrí Lanka
267 371
315 233
345 953
254 774
425 405
383 377
699 328
685 744
621 620
Index (2004 = 100)
100
117,9
129,4
95,3
159,1
143,4
261,6
256,5
232,5
Tunisko
2 534
7 188
37 042
175 761
389 445
171 332
225 369
204 465
170 772
Index (2004 = 100)
100
283,7
1 461,8
6 936,1
15 368,8
6 761,3
8 893,8
8 068,9
6 739,2
Zdroj:
čínské statistiky
2.4.3 Objem výroby
(56)
Společnosti v Indonésii a Tunisku zvýšily výrobu mezi rokem 2009 a posuzovaným obdobím o 54 % a 24 %. Šrílanské společnosti však ve stejném období výrobu mírně snížily.
(57)
Pokud jde o Malajsii, jediná malajsijská spolupracující společnost zahájila výrobu a vývoz jízdních kol v roce 2010. Jelikož žádná další společnost nespolupracovala, nepodařilo se získat informace o skutečné výrobě jízdních kol v této zemi.
Tabulka 3
Výroba jízdních kol spolupracujícími společnostmi v Indonésii, na Šrí Lance a v Tunisku
Objemy výroby v jednotkách
2009
2010
2011
PO
Indonésie
1 217 664
1 631 459
1 877 067
1 877 381
Index
100
134
154
154
Šrí Lanka
737 632
886 191
688 059
692 454
Index
100
120
93
94
Tunisko
430 022
483 135
575 393
532 425
Index
100
112
134
124
2.5 Závěr ohledně změny obchodních toků
(58)
Celkové snížení objemu vývozu z ČLR do Unie a souběžné zvýšení vývozu z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie a zvýšení vývozu z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska po zpřísnění antidumpingových opatření v červenci 2005 představuje změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na jedné straně a Unií na straně druhé ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.
2.6 Povaha obcházení platných opatření
(59)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce zahrnují mimo jiné zasílání výrobku, který je předmětem stávajících opatření, prostřednictvím třetích zemí a montáž dílů při montážní operaci v Unii nebo třetí zemi. Existence montážních operací je určena v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
2.6.1 Indonésie
(60)
Vývoz čtyř původně spolupracujících indonéských společností činil v posuzovaném období 91 % celkového indonéského vývozu do Unie.
(61)
U tří ze čtyř původně spolupracujících společností neodhalilo šetření žádné praktiky překládky.
(62)
V případě čtvrté společnosti bylo zjištěno, jak je uvedeno v 29. až 33. bodě odůvodnění, že je třeba použít článek 18 základního nařízení. Šetření odhalilo, že tato společnost nevlastnila dostatečné zařízení zdůvodňující objem vývozu do Unie v posuzovaném období, a proto lze vzhledem k neexistenci jiných důvodů uzavřít, že se podílela na praktikách obcházení prostřednictvím překládky.
(63)
Vývozci, na něž připadá zbývající část vývozu do Unie, nespolupracovali, což popisuje 29. až 33. bod odůvodnění.
(64)
S ohledem na změnu obchodních toků ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení mezi Indonésií a Unií potvrzenou závěrem v 58. bodě odůvodnění, na zjištění týkající se jedné indonéské společnosti uvedená v 62. bodě odůvodnění a na skutečnost, že někteří indonéští výrobci/vývozci se nepřihlásili a nespolupracovali, byla tudíž potvrzena existence překládky výrobků čínského původu v Indonésii.
(65)
U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje materiálu (dílů jízdních kol) a výrobní náklady s cílem stanovit, zda některé montážní operace v Indonésii představují obcházení stávajících opatření podle kritérií čl. 13 odst. 2 základního nařízení. U tří ze čtyř společností, které původně spolupracovaly, nepředstavoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) 60 % nebo více celkové hodnoty dílů montovaného výrobku. Nebylo proto nutno zkoumat, zda hodnota přidaná dílům během montáže přesáhla 25 % výrobních nákladů. U těchto tří společností tedy nebyly zjištěny montážní operace.
(66)
U čtvrté společnosti byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení, jak je uvedeno v 29. až 33 bodě odůvodnění. Jelikož tato společnost neposkytla spolehlivé údaje, nemohlo být stanoveno, zda provádí montážní operace.
(67)
Existence montážních operací ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení nebyla proto zjištěna.
2.6.2 Malajsie
(68)
Vývoz jediné spolupracující malajsijské společnosti činil v posuzovaném období 20 až 30 % celkového malajsijského vývozu do Unie. Tato společnost zahájila výrobu a vývoz dotčeného výrobku do Unie až na konci roku 2011. U této společnosti nebyly zjištěny žádné praktiky překládky. Ostatní vývozci vyvážející do Unie nespolupracovali, jak vyplývá z 34. bodu odůvodnění.
(69)
S ohledem na změnu obchodních toků ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení mezi Malajsií a Unií potvrzenou závěrem v 58. bodě odůvodnění a na skutečnost, že někteří malajsijští výrobci/vývozci se nepřihlásili a nespolupracovali, lze proto učinit závěr, že zbývající objem vývozu, který nepochází od uvedené společnosti, je předmětem praktik překládky.
(70)
Existence překládky výrobků čínského původu v Malajsii je tudíž potvrzena.
(71)
V případě Malajsie bylo šetření rozšířeno tak, aby se vztahovalo i na jiné praktiky obcházení odhalené při šetření, tj. na montáž, jak stanoví 12. bod odůvodnění zahajovacího nařízení.
(72)
V případě jediné spolupracující společnosti byla analyzována kritéria čl. 13 odst. 2 základního nařízení s cílem zjistit, zda některé montážní operace v Malajsii představují obcházení stávajících opatření. Z šetření vyplynula následující zjištění.
(73)
Společnost zahájila činnost v roce 2010, tedy po zpřísnění antidumpingových opatření proti ČLR. Společnost se soustředila na vývoz na trh Unie, protože na domácím trhu a v jiných třetích zemích uskutečňovala jen nepatrnou část prodeje. Bylo také zjištěno, že díly použité při výrobě pocházely především z ČLR. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. a) základního nařízení se tudíž považují za splněná.
(74)
Společnost kromě toho nakupovala z ČLR kompletní sady dílů pro montáž jízdních kol, s výjimkou tří druhů dílů. V tomto případě představoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) více než 60 % celkové hodnoty dílů konečného výrobku. Hodnota přidaná během montáže mimoto nepřesáhla 25 % výrobních nákladů této společnosti. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. b) byla tudíž splněna.
(75)
Srovnáním dříve stanovené běžné hodnoty (viz 98. bod odůvodnění) s cenami, za jaké společnost vyvážela během posuzovaného období do Unie, vyjádřeným jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením a provedeným podle čl. 2 odst. 11 a 12, se kromě toho prokázal významný dumping ze strany dotčené společnosti, pokud jde o dovoz výrobku, který je předmětem šetření. Srovnání bylo provedeno u každého typu výrobku, který je předmětem šetření, vyváženého během posuzovaného období do Unie. Dále bylo zjištěno, že vývozní ceny této společnosti se pohybovaly hluboko pod úrovní nutnou pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v původním šetření. Výpočet byl proveden podle hlavních kategorií výrobku a vycházel z dostupných údajů. Vyrovnávací účinky platného cla jsou tedy cenami mařeny. Byl proto vyvozen závěr, že kritéria čl. 13 odst. 2 písm. c) základního nařízení byla splněna.
(76)
Na základě těchto skutečností bylo prokázáno, že uvedená společnost prováděla montážní operace. Existence montážních operací ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení je tudíž v Malajsii potvrzena.
2.6.3 Šrí Lanka
(77)
Vývoz původně spolupracujících šrílanských společností činil v posuzovaném období 69 % celkového šrílanského vývozu do Unie. U tří z šesti původně spolupracujících společností neodhalilo šetření žádné praktiky překládky. Ostatní vývozci nespolupracovali, jak vyplývá z 35. až 42. bodu odůvodnění.
(78)
S ohledem na změnu obchodních toků ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení mezi Šrí Lankou a Unií potvrzenou závěrem v 58. bodě odůvodnění a na skutečnost, že někteří šrílanští výrobci/vývozci se nepřihlásili anebo nespolupracovali, lze proto učinit závěr, že vývoz prováděný těmito výrobci/vývozci je předmětem praktik překládky.
(79)
Existence překládky výrobků čínského původu na Šrí Lance je tudíž potvrzena.
(80)
U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje materiálu (dílů jízdních kol) a výrobní náklady s cílem stanovit, zda některé montážní operace na Šrí Lance představují obcházení stávajících opatření podle kritérií čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(81)
U tří z šesti společností, které původně spolupracovaly, nepředstavoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) 60 % nebo více celkové hodnoty dílů montovaného výrobku. Nebylo proto nutno zkoumat, zda hodnota přidaná dílům během montáže přesáhla 25 % výrobních nákladů. U těchto tří společností tedy nebyly zjištěny montážní operace.
(82)
U dvou dalších společností byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení, jak se vysvětluje v 37. až 42. bodě odůvodnění, a jedna společnost ukončila spolupráci během inspekce na místě (viz 36. bod odůvodnění). Existence montážních operací ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení proto nebyla zjištěna.
2.6.4 Tunisko
(83)
Vývoz spolupracujících tuniských společností představoval celkový dovoz z Tuniska do Unie v posuzovaném období.
(84)
Kontrolou obou spolupracujících společností nebyla zjištěna žádná překládka výrobků čínského původu v Tunisku.
(85)
U obou spolupracujících společností byly analyzovány zdroje materiálu (dílů jízdních kol) a výrobní náklady s cílem stanovit, zda některé montážní operace v Tunisku představují obcházení stávajících opatření podle kritérií čl. 13 odst. 2 základního nařízení. U první spolupracující společnosti představoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) více než 60 % celkové hodnoty dílů montovaného výrobku. Z šetření však vyplynulo, že hodnota přidaná dílům během montáže přesahuje 25 % výrobních nákladů této společnosti. Na základě těchto skutečností bylo zjištěno, že tato společnost neprováděla montážní operace.
(86)
V případě druhé tuniské společnosti byla analyzována kritéria čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Z šetření vyplynula následující zjištění.
(87)
Společnost zahájila činnost v roce 2006, tedy po zpřísnění antidumpingových opatření proti ČLR. Společnost se soustředila na vývoz na trh Unie, protože na domácím trhu a v jiných třetích zemích uskutečnila jen nepatrnou část prodeje. Bylo také zjištěno, že díly použité při výrobě pocházely především z ČLR. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. a) základního nařízení se tudíž považují za splněná.
(88)
Bylo také zjištěno, že většinovým vlastníkem dotčené společnosti je čínský výrobce jízdních kol.
(89)
Společnost kromě toho nakupovala všechny díly v ČLR, a proto materiál čínského původu (díly jízdních kol) představoval více než 60 % celkové hodnoty dílů konečného výrobku. Šetření dále odhalilo, že jediný dodavatel služeb a čínských dílů byl ve spojení s čínským většinovým vlastníkem dotčené společnosti. Hodnota přidaná přivezeným dílům během montáže v této společnosti navíc nepřesáhla 25 % jejích výrobních nákladů. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení se proto považují za splněná.
(90)
Kontrolou byl dále odhalen značný počet chyb na seznamu vývozu do Unie v posuzovaném období, a proto byl vytvořen nový seznam na základě vzorku prodejních faktur pokrývajících přibližně 25 % celkového vývozu na trh Unie. Vzhledem k neexistenci podrobných informací o vývozních obchodech dané společnosti do Unie byla následně podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení porovnána běžná hodnota s vývozní cenou srovnáním dříve stanovené vážené průměrné běžné hodnoty (viz 98. bod odůvodnění) s váženými průměrnými vývozními cenami této společnosti do Unie. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie se ukázalo jako významné. Dále bylo zjištěno, že vývozní ceny této společnosti se v průměru pohybovaly hluboko pod úrovní nutnou pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v původním šetření. Výpočet byl proveden na základě váženého průměru. Vyrovnávací účinky platného cla jsou tedy cenami mařeny. Byl proto vyvozen závěr, že byla splněna kritéria čl. 13 odst. 2 písm. c) základního nařízení. Na základě toho bylo stanoveno, že uvedená společnost prováděla montážní operace.
(91)
Existence montážních operací v Tunisku ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení je tudíž potvrzena.
2.7 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(92)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky či montážních operací kromě snahy vyhnout se stávajícím opatřením týkajícím se dotčeného výrobku. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku a montáž, zejména pokud jde o náklady na dopravu a opětovné naložení jízdních kol pocházejících z ČLR v Indonésii, Malajsii, na Šrí Lance a v Tunisku.
2.8 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(93)
Aby bylo možné posoudit, zda dovážené výrobky z hlediska množství a cen mařily vyrovnávací účinky stávajících opatření uložených na dovoz dotčeného výrobku z ČLR, byly použity údaje z databáze Comext jakožto nejlepší dostupné údaje o množství a cenách vývozu uskutečňovaného původně spolupracujícími výrobci/vývozci, v jejichž případě byl použit článek 18 základního nařízení, a nespolupracujícími společnostmi. U spolupracujících společností, které se podílely na praktikách obcházení, bylo použito jimi uváděné množství a ceny. Takto stanovené vývozní ceny byly porovnány s naposledy stanovenou úrovní nutnou pro odstranění újmy pro výrobce v Unii, tj. v prozatímním přezkumu ukončeném v roce 2005 a zmíněném v 3. bodě odůvodnění.
(94)
Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v prozatímním přezkumu v roce 2005 a vážené průměrné vývozní ceny v posuzovaném období stávajícího šetření je zřejmé, že u každé ze čtyř dotčených zemí docházelo k výraznému prodeji pod cenou.
(95)
Zvýšení dovozu z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie bylo z hlediska množství považováno za významné, jak se uvádí v oddíle 2.4.1 v 45. až 50. bodě odůvodnění.
(96)
Z tohoto důvodu byl vyvozen závěr, že platná opatření jsou mařena z hlediska množství i cen.
2.9 Důkazy o existenci dumpingu
(97)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo nakonec zkoumáno, zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě stanovené dříve pro dotčený výrobek.
(98)
V prozatímním přezkumu ukončeném v roce 2005, zmíněném v 3. bodě odůvodnění, byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Mexiku, jež bylo během uvedeného šetření určeno jako vhodná země srovnatelná s tržním hospodářstvím ČLR („dříve stanovená běžná hodnota“).
2.9.1 Indonésie
(99)
U podstatné části indonéského vývozu bylo zjištěno, že se jedná o skutečnou indonéskou výrobu vyváženou třemi indonéskými společnostmi, u nichž bylo zjištěno, že se nepodílely na praktikách obcházení, jak je uvedeno v 61. a 65. bodě odůvodnění. Za účelem stanovení cen vývozu z Indonésie, které jsou dotčeny praktikami obcházení, bylo proto přihlédnuto pouze k vývozu nespolupracujících výrobců/vývozců. Použily se tedy nejlepší dostupné údaje a vývozní ceny byly stanoveny na základě průměrné ceny jízdních kol vyvezených v posuzovaném období z Indonésie do Unie uvedené v databázi Comext.
(100)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Byly tedy provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením, a to na základě údajů předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(101)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním dříve stanovené vážené průměrné běžné hodnoty a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu z Indonésie v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(102)
Z tohoto srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
2.9.2 Malajsie
(103)
Vzhledem k nízké míře spolupráce malajsijských výrobců výrobku, který je předmětem šetření, musela být vývozní cena z Malajsie stanovena na základě dostupných údajů, tj. podle průměrné vývozní ceny jízdních kol v posuzovaném období uvedené v databázi Comext.
(104)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Byly tedy provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením. V důsledku nízké míry spolupráce vycházely úpravy z informací předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(105)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty, která byla stanovena dříve, a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu z Malajsie v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(106)
Z tohoto srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
2.9.3 Šrí Lanka
(107)
Vzhledem k nízké míře spolupráce ze strany šrílanských společností byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů, tj. podle průměrné vývozní ceny jízdních kol v posuzovaném období uvedené v databázi Comext, která byla srovnána s dostupnými údaji o vývozu poskytnutými společnostmi, které se nedopouštěly obcházení uložených opatření.
(108)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. V souladu s tím a vzhledem k nedostupnosti dalších údajů byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením, a to na základě údajů předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(109)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty, která byla stanovena dříve, a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu ze Šrí Lanky v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(110)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
2.9.4 Tunisko
(111)
Vývozní cena byla stanovena na základě průměrné ceny jízdních kol vyvezených v posuzovaném období uvedené v databázi Comext, která byla srovnána s údaji o vývozu poskytnutými společností, která se nedopouštěla obcházení uložených opatření.
(112)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Byly tedy provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením, a to na základě údajů předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(113)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty, která byla stanovena dříve, a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu z Tuniska v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(114)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(115)
Vzhledem k výše uvedenému lze uzavřít, že docházelo k obcházení konečného antidumpingového cla na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR ve smyslu článku 13 základního nařízení prostřednictvím překládky v Indonésii, Malajsii a na Šrí Lance a montáže v Malajsii a v Tunisku.
(116)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by stávající opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR měla být rozšířena na dovoz téhož výrobku zasílaného z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z těchto zemí.
(117)
Měla by být tedy rozšířena opatření nyní stanovená v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 990/2011, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 48,5 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(118)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily na území Unie a podléhají celní evidenci zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
4.1 Indonésie
(119)
Čtyři společnosti v Indonésii, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnily formulář pro osvobození.
(120)
Jak je uvedeno v 29. až 33. bodě odůvodnění, v případě jedné společnosti byl použit článek 18. Vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, proto nelze této společnosti osvobození udělit.
(121)
V případě tří zbývajících spolupracujících společností v Indonésii, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, bylo zjištěno, že se nepodílely na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření (viz 65. bod odůvodnění). Tito výrobci dále prokázali, že nejsou ve spojení s žádným výrobcem/vývozcem dopouštějícím se obcházení uložených opatření ani s žádným čínským výrobcem/vývozcem jízdních kol. Tyto tři společnosti proto byly osvobozeny od rozšířených opatření.
4.2 Malajsie
(122)
Jediná společnost v Malajsii, která požádala v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnila formulář pro osvobození.
(123)
Jak je uvedeno v 72. až 76. bodě odůvodnění, společnost se dopouštěla obcházení uložených opatření. Vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, proto nelze této společnosti osvobození udělit.
4.3 Šrí Lanka
(124)
Uvedených šest společností na Šrí Lance, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnilo formulář pro osvobození.
(125)
Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, jedna ze společností stáhla během šetření žádost o osvobození, a proto vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, nelze této společnosti osvobození udělit.
(126)
V případě dalších dvou společností byl použit článek 18 základního nařízení, jak je uvedeno v 36. až 42. bodě odůvodnění, a proto vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, nelze těmto společnostem osvobození udělit.
(127)
V případě tří zbývajících spolupracujících společností na Šrí Lance, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, se prokázalo, že se neúčastnily obcházení uložených opatření, jež jsou předmětem tohoto šetření (viz 80. a 81. bod odůvodnění). Tito výrobci dále prokázali, že nejsou ve spojení s žádnou společností dopouštějící se obcházení uložených opatření ani s žádným čínským výrobcem/vývozcem jízdních kol. Tyto společnosti proto mohly být osvobozeny od rozšířených opatření.
4.4 Tunisko
(128)
Uvedené dvě společnosti v Tunisku, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnily formulář pro osvobození.
(129)
První společnost se nepodílela na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření. Tento výrobce dále prokázal, že není ve spojení s žádnou společností dopouštějící se obcházení uložených opatření ani s žádným čínským výrobcem/vývozcem jízdních kol. Tato společnost proto mohla být osvobozena od rozšířených opatření.
(130)
Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, druhá společnost se podílela na praktikách obcházení. Vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, proto nelze této společnosti osvobození udělit.
4.5 Zvláštní opatření
(131)
Má se za to, že je v tomto případě zapotřebí zvláštních opatření, aby se zaručilo řádné uplatňování těchto osvobození. Tato zvláštní opatření spočívají v požadavku předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž taková faktura přiložena není, se vztahuje rozšířené antidumpingové clo.
4.6 Noví výrobci/vývozci
(132)
Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 11 odst. 3 základního nařízení, budou ostatní výrobci/vývozci v Indonésii, Malajsii, na Šrí Lance a v Tunisku, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili, a během posuzovaného období nevyváželi do Unie výrobek, který je předmětem šetření, pokud zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení, muset vyplnit dotazník, aby Komise mohla tuto žádost o osvobození posoudit. Takové osvobození lze udělit po posouzení situace na trhu s výrobkem, který je předmětem šetření, výrobní kapacity a jejího využití, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise v takovém případě rovněž zpravidla provede inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi co nejdříve spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojených s výrobou a prodejem.
(133)
Bude-li osvobození uděleno, platná rozšířená opatření se odpovídajícím způsobem změní. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v příslušném osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(134)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily.
(135)
Jedna indonéská společnost zopakovala svá tvrzení uvedená v 31. bodě odůvodnění, aniž by však předložila nové důkazy. Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, údaje předložené touto společností nebylo možno ověřit, neboť společnost nevedla žádné pracovní výkazy dokládající údaje uvedené ve formuláři pro osvobození. Vykázané údaje, které byly otestovány a přepočteny podle účetních knih nalezených v prostorách společnosti, tj. nákupy a objem výroby, se kromě toho ukázaly jako nesprávné. Tato tvrzení se proto odmítají.
(136)
Dle jedné malajsijské společnosti by skutečnost, že podíl dílů čínského původu ve výrobních nákladech na jízdní kola jen mírně překročil 60 % práh, neměla vést Komisi k zamítnutí žádosti této společnosti o osvobození. Společnost také předložila několik faktur za nákup dílů, u kterých byl údajně mylně uveden čínský původ, přestože ve skutečnosti pocházely z Indonésie.
(137)
V této souvislosti je třeba uvést, že prahové hodnoty stanovené v čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení jsou velmi jasné, a není proto důležité, v jaké míře překročil podíl dílů čínského původu ve výrobních nákladech na jízdní kola 60 % práh, nýbrž že díly čínského původu by měly představovat méně než 60 % výrobních nákladů na jízdní kola. Tyto faktury kromě toho nebyly uvedeny na soupisu nákupů předloženém společností a jejich hodnota navíc nebyla taková, aby ovlivnila původní závěr Komise. Tato tvrzení se proto odmítají.
(138)
Společnost také tvrdila, že k zamítnutí její žádosti o osvobození neexistuje dostatečný právní základ, neboť k závěrům se dospělo na základě výpočtu bez přihlédnutí k její konkrétní situaci. V reakci na to byly uvedené společnosti poskytnuty další informace k analýze uvedené v 72. až 75. bodě odůvodnění.
(139)
Společnost dále tvrdila, že nárůst dovozu výrobku, který je předmětem šetření, se v jejím případě shoduje s uvolněním všeobecného systému preferencí pro Malajsii, a proto zvýšení vývozu této společnosti do Unie v roce 2010 nemá hospodářský důvod ve zpřísnění antidumpingových opatření uložených ČLR. V odpovědi na toto tvrzení Komise uvedla, že uvolnění pravidel všeobecného systému preferencí sice mohlo zvýšit motivaci této společnosti vyvážet do Unie, avšak tato skutečnost nepopírá zjištění, že společnost zahájila činnost po zpřísnění antidumpingových opatření vůči ČLR a že díly nakupovala především z ČLR (viz 73. bod odůvodnění). Argument této strany byl proto odmítnut.
(140)
Tato společnost rovněž uvedla, že vykázané údaje týkající se hodnoty nakoupených a spotřebovaných dílů jízdních kol nebyly řádně zkontrolovány, jelikož se nijak nerozlišovalo mezi nakoupenými a spotřebovanými díly. K tomu je třeba uvést, že dle údajů předložených společností byly hodnoty nakoupených a spotřebovaných dílů stejné. Vykázaná hodnota dílů nakoupených v roce 2011 se také shodovala s hodnotou spotřebovaných dílů uvedenou ve výroční zprávě společnosti za rok 2011. Údaje o nakoupených a spotřebovaných dílech vykázané za posuzované období a za rok 2010 byly použity tak, jak je společnost uvedla. Tento argument byl tedy odmítnut.
(141)
Dotčená společnost předložila další vyúčtování nákladů podle modelu výrobku, které údajně prokazují splnění požadavku, aby z ČLR pocházelo maximálně 60 % dílů z celkové hodnoty montovaného výrobku. Tato informace se rozcházela s vyúčtováním nákladů (dle modelů) získaných a zkontrolovaných na místě u vybraných modelů, u nichž se potvrdilo, že společnost nesplnila požadavek na 60 % práh. Nové informace předložené touto společností nebyly podloženy žádnými důkazy a v zásadě popíraly ověřené informace. K těmto informacím nebylo přihlédnuto.
(142)
Společnost dále tvrdila, že jednala v dobré víře, jelikož se domnívala, že jedná v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1063/2010 (16), kterým se stanoví příslušná pravidla týkající se původu. V této souvislosti je třeba uvést, že účelem šetření obcházení není ověřit dodržování příslušných pravidel původu. Takové ověření nebylo při tomto šetření obcházení provedeno, a proto nelze údajné dodržování pravidel původu v tomto případě potvrdit. Ačkoli společnost tvrdila, že pravidla původu dodržovala, vzhledem k uvedeným skutečnostem to v tomto případě nijak nevylučuje možnost obcházení, jak je definována v čl. 13 odst. 2 základního nařízení (17). Z uvedených důvodů se toto tvrzení odmítá.
(143)
A nakonec, společnost tvrdila, že dumpingové rozpětí mělo být vypočteno podle údajů týkajících se konkrétně této společnosti. Toto tvrzení bylo uznáno, jak uvádí 75. bod odůvodnění, a společnost byla řádně informována.
(144)
Jedna společnost ze Šrí Lanky vznesla námitky proti relevanci dokumentů požadovaných během inspekce na místě, na základě čehož tvrdila, že její žádost o osvobození neměla být zamítnuta. V této souvislosti je třeba uvést, že doklady o původu dílů použitých při montáži jízdních kol vyvážených do Unie mají pro posouzení, zda jsou dodrženy podmínky čl. 13 odst. 2 písm. b), velký význam. Kromě toho, jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, údaje předložené touto společností nebylo možno ověřit. Společnost také při inspekci na místě připustila, že díly nakoupené v ČLR nezanesla do účetnictví, takže nebylo možno určit, zda jsou dodržena kritéria stanovená v čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Tato tvrzení se proto odmítají.
(145)
Další společnost ze Šrí Lanky uvedla, že pokud by jí bylo známo již od počátku šetření, že na vývoz do Unie ze Šrí Lanky se může vztahovat rozšířené antidumpingové clo, nebyla by stáhla žádost o osvobození. Předpokládá se ale, že si společnost v okamžiku stažení žádosti o osvobození byla vědoma, že je možné uložit antidumpingové cla, které bylo rozšířeno od dne zavedení evidence dovozu ze Šrí Lanky do Unie, tj. ode dne zahájení šetření obcházení. O takovém důsledku byla společnost informována třikrát: prostřednictvím 20. bodu odůvodnění zahajovacího nařízení, při slyšení na začátku šetření a během inspekce na místě. Toto tvrzení proto nelze přijmout.
(146)
Jiná společnost ze Šrí Lanky předložila nové informace, které měla předložit před inspekcí, ale vzhledem k pokročilé fázi šetření nebylo možno tyto informace již ověřit. Společnost mimoto tvrdila, že již předložila všechny požadované informace.
(147)
Jak je uvedeno v 39. a 40 bodě odůvodnění, tato společnost nepředložila všechny informace vyžádané ke kontrole na místě. Prokázalo se zejména, že nákupní hodnotu dílů místního původu, kterou tato společnost vykázala, nelze považovat za spolehlivou. Nemohlo být tedy stanoveno, zda jsou dodržena kritéria stanovená v čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Společnost také tvrdila, že inspekce na místě neproběhla vzhledem k délce a jazykovým problémům řádně. K tomu uvádíme, že společnost byla založena krátce před inspekcí, a byla proto naplánována pouze jednodenní kontrolní návštěva. Kontrola trvala celý pracovní den. Na konci kontroly společnost nepožádala o možnost předložit další informace, které nemohla při kontrole dodat.
(149)
Před kontrolou na místě byla společnost mimoto informována, že kontrola bude provedena v angličtině, proti čemuž nevznesla námitek. Během kontroly doprovázel zástupce Komise tlumočník, který měl řešit případné jazykové komunikační problémy. V neposlední řadě je třeba zdůraznit, že většina dokumentů předložených společností během inspekce byla v anglickém jazyce, a to včetně účetních dokladů.
(150)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se všechna tvrzení této společnosti odmítají,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. S ohledem na účel tohoto nařízení se konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšiřuje na dovoz jízdních kol a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, v současnosti kódů KN ex 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kód TARIC 8712003010 a 8712007091), s výjimkou jízdních kol vyráběných těmito společnostmi:
Země
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Indonésie
P.T. Insera Sena, 393 Jawa Street, Buduran, Sidoarjo 61252, Indonésie
B765
PT Wijaya Indonesia Makmur Bicycle Industries (Wim Cycle), Raya Bambe KM. 20, Driyorejo, Gresik 61177, Jawa Timur, Indonésie
B766
P.T. Terang Dunia Internusa, (United Bike), Jl. Anggrek Neli Murni 114 Slipi, 11480, Jakarta Barat, Indonésie
B767
Šrí Lanka
Asiabike Industrial Limited, No 114, Galle Road, Henamulla, Panadura, Šrí Lanka
B768
BSH Ventures (Private) Limited, No. 84, Campbell Place, Colombo-10, Šrí Lanka
B769
Samson Bikes (Pvt) Ltd., No 110, Kumaran Rathnam Road, Colombo 02, Šrí Lanka
B770
Tunisko
Euro Cycles SA, Zone Industrielle Kelaa Kebira, 4060, Sousse, Tunisko
B771
2. Uplatnění osvobození udělených společnostem konkrétně uvedeným v odstavci 1 tohoto článku nebo schváleným Komisí v souladu s čl. 2 odst. 2 tohoto nařízení je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 1 tohoto článku.
3. Clo rozšířené odstavcem 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky nebo z Tuniska, celně evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 875/2012 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009, s výjimkou výrobků vyrobených společnostmi, které jsou uvedeny v odstavci 1.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 08/20
1049 Brussels
Belgie
Fax + 32 22956505
2. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz uskutečňovaný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011, osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1 tohoto nařízení.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 875/2012.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) nr. 501/2013 AL CONSILIULUI
din 29 mai 2013
de extindere a taxei antidumping definitive impuse prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011 asupra importurilor de biciclete originare din Republica Populară Chineză la importurile de biciclete expediate din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca fiind originare din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 13,
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsuri existente
(1)
Prin Regulamentul (CEE) nr. 2474/93 (2), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă de 30,6 % asupra importurilor de biciclete originare din Republica Populară Chineză. În urma unei anchete privind eludarea măsurilor efectuată în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază, prin Regulamentul (CE) nr. 71/97 al Consiliului (3), această taxă a fost extinsă la importurile de anumite componente de biciclete originare din Republica Populară Chineză. În plus, s-a decis instituirea unui „regim de scutire” în temeiul articolului 13 alineatul (2) din regulamentul de bază. Detalii privind acest regim au fost furnizate în Regulamentul (CE) nr. 88/97 al Comisiei (4).
(2)
În urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1524/2000 (5), că măsurile menționate anterior trebuie să fie menținute.
(3)
În urma reexaminării intermediare efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005 (6), majorarea taxei antidumping în vigoare la 48,5 %.
(4)
În octombrie 2011, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011 (7), a decis că măsurile menționate anterior trebuie să fie menținute („măsurile existente”).
(5)
În martie 2012, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (8), deschiderea unei reexaminări intermediare a măsurilor antidumping privind importurile în Uniune de biciclete originare din RPC, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) și articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază antidumping.
(6)
În mai 2013, Consiliul, prin Regulamentul (UE) nr. 502/2013 (9), a modificat Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări intermediare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009.
(7)
În aprilie 2012, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (10), deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de biciclete originare din Republica Populară Chineză, în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 (11).
(8)
În noiembrie 2012, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (12), că constatările anchetei actuale pot fi utilizate în ancheta antisubvenție menționată în considerentul 7 de mai sus.
(9)
În mai 2013, Comisia, prin Decizia 2013/227/UE (13), a închis procedura antisubvenție menționată în considerentul 7 de mai sus, fără a institui măsuri.
1.2. Cerere
(10)
La 14 august 2012, Comisia a primit, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, o cerere prin care i se solicită să efectueze o anchetă cu privire la o posibilă eludare a măsurilor antidumping instituite asupra importurilor de biciclete originare din Republica Populară Chineză și să supună înregistrării importurile de biciclete expediate din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca fiind originare din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia.
(11)
Cererea a fost depusă de Asociația Europeană a Producătorilor de Biciclete (denumită în continuare „EBMA”), în numele societăților In Cycles - Montagem e Comercio de Bicicletas, Lda, SC. EUROSPORT DHS S.A. și MAXCOM Ltd, trei producători de biciclete din Uniune.
1.3. Deschiderea anchetei
(12)
După ce a constatat, în urma consultării comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă prima facie pentru deschiderea unei anchete în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a decis să efectueze o anchetă cu privire la o posibilă eludare a măsurilor antidumping instituite asupra importurilor de biciclete originare din RPC și să supună înregistrării importurile de biciclete expediate din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca fiind originare din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia.
(13)
Ancheta a fost deschisă la 25 septembrie 2012, prin Regulamentul (UE) nr. 875/2012 al Comisiei (14) (denumit în continuare „regulamentul de deschidere”).
(14)
Elementele de probă prima facie aflate la dispoziția Comisiei au indicat o modificare semnificativă a configurației schimburilor comerciale ce implică exporturi din RPC, Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia către Uniune în urma creșterii taxei antidumping la importurile de produse vizate de Regulamentul (CE) nr. 1095/2005 menționat în considerentul 3. Modificarea configurației schimburilor comerciale pare să fi avut loc fără o motivare sau justificare suficientă, alta decât creșterea taxei.
(15)
Această modificare a părut să fie generată de transbordarea către Uniune, prin Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, de biciclete originare din RPC, și de operațiunile de asamblare efectuate în Indonezia, Sri Lanka și Tunisia.
(16)
În plus, elementele de probă au indicat că efectele corective ale măsurilor antidumping existente asupra produsului în cauză sunt compromise, atât în ceea ce privește prețul, cât și în ceea ce privește cantitatea. Un volum semnificativ de importuri ale produsului care face obiectul anchetei a părut să fi înlocuit importurile produsului în cauză originar din RPC. În plus, suficiente elemente de probă au atestat faptul că importurile produsului care face obiectul anchetei s-au efectuat la prețuri inferioare prețului neprejudiciabil stabilit în cadrul anchetei care a condus la măsurile existente.
(17)
În fine, au existat dovezi că prețurile produsului vizat de anchetă a făcut obiectul unui dumping în raport cu valoarea normală stabilită anterior pentru produsul în cauză.
1.4. Ancheta
(18)
Comisia a informat oficial autoritățile din RPC, Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, producătorii-exportatori din aceste țări și importatorii din Uniune cunoscuți ca fiind interesați, precum și industria din Uniune, cu privire la deschiderea anchetei.
(19)
Formularele de scutire au fost trimise producătorilor-exportatori din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia cunoscuți Comisiei sau prin intermediul misiunilor statelor Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia pe lângă Uniunea Europeană. S-au trimis chestionare producătorilor-exportatori din RPC cunoscuți Comisiei sau prin intermediul misiunii RPC pe lângă Uniunea Europeană. De asemenea, s-au trimis chestionare importatorilor neafiliați cunoscuți din Uniune.
(20)
Comisia a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere în scris și de a solicita să fie audiate în termenul prevăzut în regulamentul de deschidere. Toate părțile au fost informate în legătură cu faptul că lipsa de cooperare ar putea conduce la aplicarea dispozițiilor articolului 18 din regulamentul de bază și la stabilirea de constatări pe baza faptelor disponibile.
(21)
Patru producători-exportatori din Indonezia, unul din Malaysia, șase din Sri Lanka și doi din Tunisia au trimis răspunsuri la formularele de scutire. Nu a existat cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi. Trei importatori neafiliați din Uniune au trimis răspunsuri la chestionar.
(22)
Comisia a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
-
P.T. Insera Sena, Buduran, Sidoarjo, Indonezia;
-
Wijaya Indonesia Makmur Bicycles Industries, Driyorejo, Gresik, Jawa Timur, Indonezia;
-
P.T. Terang Dunia Internusa, Slipi, Jakarta Barat, Indonezia;
-
P.T. Chin Haur, Tangerang, Indonezia;
-
Tan Lan Venture Corporation Sdn Bhd, Kampar, Perak, Malaysia;
-
Asiabike Industrial Limited, Henamulla, Panadura, Sri Lanka;
-
BSH Ventures Limited, Colombo, Sri Lanka;
-
City Cycle Industries, Colombo, Sri Lanka;
-
Firefox Lanka (Pvt) Ltd, Weliketiya Pamunugama, Sri Lanka;
-
Kelani Cycles Pvt Ltd, Katunayake, Sri Lanka;
-
Samson Bikes (Pvt) Ltd, Colombo, Sri Lanka;
-
Mediterranean United Industries, Bouhajar Monastir, Tunisia;
-
Euro Cycles, Sousse, Tunisia.
1.5. Perioada de raportare și perioada de anchetă
(23)
Ancheta a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2004 și 31 august 2012 (denumită în continuare „PA”). În cursul PA, au fost colectate date pentru a studia, printre altele, presupusa modificare a configurației schimburilor comerciale în urma creșterii taxei antidumping în 2005. Pentru perioada de raportare (denumită în continuare „PR”), cuprinsă între 1 septembrie 2011 și 31 august 2012, au fost colectate date mai detaliate, pentru a se examina posibila compromitere a efectului corectiv al măsurilor în vigoare, precum și existența dumpingului.
2. REZULTATELE ANCHETEI
2.1. Considerații generale
(24)
În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, existența eludării a fost evaluată analizând, în mod succesiv, dacă configurația schimburilor comerciale dintre RPC, cele patru țări în cauză și Uniune a suferit o modificare; dacă aceasta era rezultatul unei practici, al unui proces sau al unei activități care nu a avut la bază vreun alt motiv întemeiat sau justificare economică suficientă decât instituirea taxei, dacă existau elemente de probă pentru a dovedi existența unui prejudiciu sau compromiterea efectelor corective ale taxei în ceea ce privește prețurile și/sau cantitățile produsului care face obiectul anchetei și dacă au existat elemente de probă care să ateste existența dumpingului în raport cu valorile normale stabilite anterior, dacă este cazul în conformitate cu prevederile articolului 2 din regulamentul de bază.
2.2. Produsul vizat și produsul care face obiectul anchetei
(25)
Produsul în cauză este reprezentat de biciclete și similare (inclusiv tricicluri, însă exclusiv monocicluri), fără motor, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC 8712 00 30 și ex 8712 00 70 (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(26)
Produsul care face obiectul anchetei este același cu cel descris mai sus, însă expediat din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, indiferent dacă este sau nu declarat ca fiind originar din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, încadrat în prezent la aceleași coduri NC ca produsul în cauză (denumit în continuare „produsul care face obiectul anchetei”).
(27)
Ancheta a arătat că bicicletele, astfel cum sunt definite mai sus, exportate în Uniune din RPC și cele expediate către Uniune din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, sunt destinate acelorași utilizări și, prin urmare, ar trebui considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
2.3. Gradul de cooperare și determinarea volumului schimburilor comerciale
2.3.1. Indonezia
(28)
Cele patru societăți indoneziene care au depus o cerere de scutire, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, au reprezentat, în cursul perioadei de raportare, 91 % din totalul importurilor din Indonezia în Uniune. Volumul global al importurilor din Indonezia a fost stabilit pe baza datelor furnizate de Comext (15).
(29)
Datele prezentate de o societate nu au putut fi verificate, deoarece societatea a susținut că nu a păstrat fișele de lucru utilizate la completarea formularului de scutire. Prin urmare, compania nu a putut să explice și să demonstreze modul în care au fost obținute cifrele raportate. În plus, datele transmise de societate s-au dovedit a fi nefiabile, deoarece s-a constatat că cifrele raportate, care au fost testate și recalculate pe baza datelor contabile disponibile la sediul societății, sunt incorecte (de exemplu, cifrele pentru achiziții, volumul de producție). Ancheta a arătat, de asemenea, că directorul de vânzări al societății era, de fapt, în același timp, angajat al unui producător chinez de biciclete care era principalul furnizor de materii prime (componente de biciclete) al societății indoneziene.
(30)
Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază, societatea a fost informată cu privire la intenția de a nu se ține cont de informațiile furnizate de aceasta și i s-a acordat un termen limită pentru a-și transmite observațiile.
(31)
Societatea a afirmat că a fost foarte cooperantă, furnizând toate documentele solicitate, în afară de fișele de lucru, despre care susține că nu ar fi fost solicitate înainte. Cu toate acestea, fișele de lucru au fost solicitate în scrisoarea prealabilă verificării transmisă societății înainte de verificarea la fața locului. În plus, societatea a susținut că modul de calculare a valorii producției și a valorii achizițiilor a fost afectat de explicațiile eronate ale unui lucrător și că verificarea operațiunilor de export este corectă. În această privință, trebuie subliniat faptul că, în ciuda explicațiilor obținute de la lucrători, în cele din urmă nu a fost posibil să se reconcilieze cifrele furnizate la fața locului cu cifrele din formularul de scutire transmis. În ceea ce privește valoarea vânzărilor la export, reconcilierea a fost într-adevăr exactă. În plus, în timpul vizitei de verificare, lucrătorii care au participat la verificare nu au fost în măsură să explice sursa cifrelor indicate în formularul de scutire și nici modul în care au fost calculate aceste cifre. În plus, societatea a confirmat că directorul de vânzări lucra în paralel pentru un producător chinez de biciclete.
(32)
Prin urmare, informațiile furnizate de societatea în cauză au trebuit să fie respinse.
(33)
Prin urmare, concluziile cu privire la această societate s-au bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Celelalte trei societăți au fost considerate cooperante.
2.3.2. Malaysia
(34)
Singura societate malaysiană care a depus o cerere de scutire în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază reprezenta, în cursul perioadei de raportare, între 20 % și 30 % din totalul importurilor din Malaysia în Uniune. Totalul importurilor de biciclete din Malaysia în Uniune a fost stabilit pe baza datelor furnizate de Comext. Societatea a fost considerată cooperantă.
2.3.3. Sri Lanka
(35)
Cele șase societăți din Sri Lanka care au depus o cerere de scutire în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază au reprezentat, în cursul perioadei de raportare, 69 % din totalul importurilor din Sri Lanka în Uniune. Volumul global al importurilor din Sri Lanka a fost stabilit pe baza datelor furnizate de Comext.
(36)
Una dintre societăți și-a retras cererea de scutire în timpul anchetei, pe motiv că și-a încetat producția de biciclete în Sri Lanka. Prin urmare, datele privind această societate nu au fost luate în considerare.
(37)
Cooperarea celei de a doua societăți a fost considerată insuficientă. Datele furnizate nu au putut fi verificate, deoarece nu s-a reușit să se determine în mod fiabil valoarea și volumul componentelor de origine chineză achiziționate de societate. În plus, nu a fost posibil să se verifice valoarea și volumul componentelor utilizate în procesul de fabricație, deoarece acestea au fost achiziționate de un terț și expediate societății doar pentru asamblare.
(38)
Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază, societatea a fost informată cu privire la intenția de a nu se ține cont de informațiile furnizate de aceasta și i s-a acordat un termen limită pentru a-și transmite observațiile. Societatea nu a transmis observații.
(39)
Cooperarea unei alte societăți a fost de asemenea considerată insuficientă. Informațiile furnizate nu au putut fi verificate la fața locului, deoarece societatea nu a oferit informații esențiale. Mai precis, aceasta nu a pregătit informații care i-au fost solicitate în mod expres înainte de verificarea la fața locului, cum ar fi fișele de lucru sau lista societăților cu care este afiliată, îngreunând astfel procesul de verificare. Pe de altă parte, valoarea de achiziție a componentelor de origine locală, astfel cum a fost raportată de societate, a fost considerată nefiabilă, ancheta evidențiind existența unor legături între societate și furnizorul său local de componente de biciclete care mergeau dincolo de o relație normală dintre client și vânzător și care nu au putut fi clarificate de către societate.
(40)
În conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază, societatea a fost informată cu privire la intenția de a nu se ține cont de informațiile furnizate de aceasta și i s-a acordat un termen limită pentru a-și transmite observațiile. Ca răspuns, societatea a contestat concluziile și a prezentat noi dovezi și explicații. Niciuna dintre noile dovezi prezentate nu a putut fi acceptată. Pe de o parte, acestea nu ar mai fi putut fi verificate, deoarece au fost furnizate după vizita la fața locului, iar pe de altă parte, în majoritatea cazurilor, noile dovezi transmise s-au dovedit a fi în contradicție cu explicațiile și dovezile colectate la fața locului. În ceea ce privește noile explicații transmise, acestea s-au dovedit a fi insuficiente, deoarece nu au abordat principalele probleme nerezolvate, în special lipsa clarificărilor privind societățile afiliate.
(41)
În consecință, informațiile furnizate de societatea în cauză nu au fost luate în considerare.
(42)
Prin urmare, concluziile cu privire la această societate s-au bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
2.3.4. Tunisia
(43)
Cele două societăți tunisiene care au depus o cerere de scutire în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază au reprezentat, în cursul perioadei de raportare, totalitatea importurilor din Tunisia în Uniune, conform raportărilor către Comext. Acestea au fost considerate cooperante.
2.3.5. Republica Populară Chineză
(44)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 21 de mai sus, niciun producător/exportator din China nu a cooperat. Prin urmare, concluziile în ceea ce privește importurile în Uniune ale produsului în cauză, pe de o parte, și exporturile de biciclete din RPC către Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, pe de altă parte, s-au bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază. În ceea ce privește importurile în Uniune, s-au utilizat datele privind importurile înregistrate în Comext. Pentru stabilirea volumelor de export din RPC către Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, s-au utilizat statisticile naționale ale Chinei.
2.4. Modificarea configurației schimburilor comerciale
2.4.1. Importurile în Uniune provenite din RPC, Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia
(45)
Importurile produsului în cauză din RPC în Uniune au scăzut cu 38,2 % începând din 2005, și anume după majorarea taxei antidumping în iulie 2005, și au continuat să scadă în anii următori. În total, importurile din RPC au scăzut cu peste 80 % în perioada de anchetă.
(46)
În același timp, importurile produsului care face obiectul anchetei, din Indonezia în Uniune, au crescut începând cu anul 2005 și au crescut de peste două ori în 2006, comparativ cu 2004. Importurile au continuat să crească, cu excepția anului 2009, deși au rămas la niveluri cu mult peste cele din 2004. Începând din 2009, importurile au crescut din nou în mod continuu până la PR. În cursul PR, importurile din Indonezia au crescut cu 157 % comparativ cu 2004.
(47)
În ceea ce privește importurile produsului care face obiectul anchetei, din Malaysia în Uniune, acestea au fost neglijabile înainte de majorarea taxei antidumping în iulie 2005. În 2005, acestea au crescut semnificativ (de peste două sute de ori), dar au înregistrat în 2009 o scădere cu 46 %, urmată de o nouă creștere de 38 % în 2010. Deși importurile din Malaysia au scăzut din nou în 2011 și în cursul PR, nivelul importurilor din Malaysia în cursul PR încă depășea cu mult nivelul importurilor din 2004, înainte de majorarea taxei antidumping, și anume 185 158 de biciclete comparativ cu 10 749 de biciclete în 2004, adică o creștere de 1 623 %.
(48)
Importurile produsului care face obiectul anchetei, din Sri Lanka în Uniune, au crescut semnificativ după majorarea taxelor antidumping în 2005 și au continuat să crească în anii următori cu aproape 500 %, atingând nivelul maxim în 2010. În 2011 și în cursul PR, importurile din Sri Lanka ale produsului care face obiectul anchetei au scăzut, deși încă depășeau cu mult nivelul importurilor din 2004, înainte de majorarea taxelor antidumping, și anume importurile totale din Sri Lanka au crescut cu 282 % între 2004 și PR.
(49)
În sfârșit, importurile produsului în cauză din Tunisia în Uniune au crescut cu aproape 30 % în 2005, adică după majorarea taxelor antidumping, și cu peste 20 % în 2006. Acestea au crescut de peste două ori între 2006 și 2007, atingând nivelul maxim în 2007. În 2008 și 2010, importurile au scăzut, crescând din nou în 2011 și, în fine, au scăzut ușor în cursul PR. În cursul PA, importurile din Tunisia au crescut cu 200,3 %.
(50)
Tabelul 1 de mai jos prezintă cantitățile de biciclete originare din RPC, Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia importate în Uniune între 1 ianuarie 2004 și 31 august 2012, adică în cursul PA.
Tabelul 1
(unități)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011-31.8.2012 (RP)
RPC
2 550 775
1 575 452
995 715
986 514
941 522
597 339
627 066
584 303
411 642
Indice (2004 = 100)
100
61,8
39,0
38,7
36,9
23,4
24,6
22,9
16,1
Indonezia
237 648
282 045
500 623
593 769
634 623
437 023
551 847
614 798
612 448
Indice (2004 = 100)
100
118,7
210,7
249,9
267,0
183,9
232,2
258,7
257,7
Malaysia
10 749
229 354
497 974
475 463
360 871
193 102
266 164
177 306
185 158
Indice (2004 = 100)
100
2 133,7
4 632,7
4 423,3
3 357,3
1 796,5
2 476,2
1 649,5
1 722,6
Sri Lanka
249 491
352 078
534 413
574 153
749 358
1 016 523
1 237 406
975 297
953 169
Indice (2004 = 100)
100
141,1
214,2
230,1
300,4
407,4
496,0
390,9
382,0
Tunisia
167 137
212 257
251 054
549 848
527 209
529 734
414 488
519 217
501 853
Indice (2004 = 100)
100
127,0
150,2
329,0
315,4
316,9
248,0
310,7
300,3
Sursă:
statisticile Comext.
2.4.2. Exporturi din RPC către Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia
(51)
Exporturile de biciclete din RPC către Indonezia au început să crească în 2008 (cu 56,2 %). Între 2008 și PR, importurile au continuat să crească, cu excepția anului 2009. În cursul PA, exporturile din RPC către Indonezia au crescut în total cu 83,8 %.
(52)
Exporturile de biciclete din RPC către Malaysia au crescut cu aproape 30 % în 2005, după majorarea taxelor antidumping, și au continuat să crească, atingând nivelul maxim în 2011, adică o creștere de 110,8 % comparativ cu 2004. În cursul PR, exporturile din RPC către Malaysia au scăzut ușor, dar au rămas la niveluri care depășesc cu mult nivelurile din 2004. În total, exporturile din China către Malaysia au crescut cu 99,6 % în cursul PA.
(53)
Exporturile de biciclete din RPC către Sri Lanka au crescut, de asemenea, în urma majorării taxelor antidumping în iulie 2005. Acestea au scăzut ușor în 2007, dar au crescut de peste două ori în 2010 și 2011, comparativ cu 2004. În total, exporturile chineze către Sri Lanka au crescut cu 132,5 % în PA.
(54)
În fine, exporturile din RPC către Tunisia au fost neglijabile înainte de majorarea taxelor antidumping. Începând din 2005, exporturile către Tunisia au crescut semnificativ, atingând nivelul maxim în 2008 (de la 2 534 de unități în 2004 la 389 445 de unități în 2008). Deși exporturile din RPC către Tunisia au scăzut și au rămas la niveluri mai reduse după 2008, acestea s-au menținut totuși la niveluri mult mai ridicate decât în 2004. În total, exporturile chineze către Tunisia au crescut de la 2 534 de biciclete în 2004 la 170 772 de biciclete în cursul PR.
(55)
Tabelul 2 prezintă exporturile de biciclete din RPC către Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia din perioada 1 ianuarie 2004-31 august 2012, adică în cursul PA.
Tabelul 2
(unități)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011-31.8.2012 (RP)
Indonezia
2 128 804
1 731 224
2 121 019
1 906 364
3 325 531
2 287 374
3 644 836
3 773 852
3 912 882
Indice (2004 = 100)
100
81,3
99,6
89,6
156,2
107,4
171,2
177,3
183,8
Malaysia
721 335
933 943
890 241
974 860
1 515 886
1 111 251
1 291 766
1 520 276
1 440 132
Indice (2004 = 100)
100
129,5
123,4
135,1
210,2
154,1
179,1
210,8
199,6
Sri Lanka
267 371
315 233
345 953
254 774
425 405
383 377
699 328
685 744
621 620
Indice (2004 = 100)
100
117,9
129,4
95,3
159,1
143,4
261,6
256,5
232,5
Tunisia
2 534
7 188
37 042
175 761
389 445
171 332
225 369
204 465
170 772
Indice (2004 = 100)
100
283,7
1 461,8
6 936,1
15 368,8
6 761,3
8 893,8
8 068,9
6 739,2
Sursă:
statistici chineze.
2.4.3. Volume de producție
(56)
Între 2009 și PR, societățile din Indonezia și Tunisia și-au crescut producția cu 54 % și, respectiv, 24 %. Totuși, societățile din Sri Lanka și-au redus ușor producția în cursul aceleiași perioade.
(57)
În ceea ce privește Malaysia, singura societate malaysiană care a cooperat a început să producă și să exporte biciclete în 2010. Deoarece nicio altă societate nu a cooperat, nu s-au putut obține informații privind posibilele niveluri ale producției reale a produsului care face obiectul anchetei în această țară.
Tabelul 3
Producția de biciclete a societăților cooperante din Indonezia, Sri Lanka și Tunisia
Volumele producției în unități
2009
2010
2011
PR
Indonezia
1 217 664
1 631 459
1 877 067
1 877 381
Indice
100
134
154
154
Sri Lanka
737 632
886 191
688 059
692 454
Indice
100
120
93
94
Tunisia
430 022
483 135
575 393
532 425
Indice
100
112
134
124
2.5. Concluzie privind modificarea configurației schimburilor comerciale
(58)
Scăderea generală a exporturilor din RPC către Uniune și creșterea simultană a exporturilor din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia către Uniune și creșterea exporturilor din RPC către Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia după majorarea taxelor antidumping în iulie 2005 constituie o modificare a configurației schimburilor comerciale între țările în cauză, pe de o parte, și Uniune, pe de altă parte, în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază.
2.6. Natura practicilor de eludare
(59)
Articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că modificarea configurației schimburilor comerciale trebuie să fie rezultatul unei practici, al unui proces sau al unei activități pentru care nu există alt motiv întemeiat sau justificare economică suficientă decât instituirea taxei. Practicile, procesele și activitățile cuprind, printre altele, expedierea produsului care face obiectul măsurilor în vigoare prin țări terțe și operațiunile de asamblare de componente desfășurate în Uniune sau într-o țară terță. Existența unor operațiuni de asamblare a fost stabilită în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază.
2.6.1. Indonezia
(60)
Exporturile celor patru societăți indoneziene care au cooperat inițial au reprezentat 91 % din totalul exporturilor indoneziene către Uniune realizate în cursul PR.
(61)
Pentru trei dintre cele patru societăți care au cooperat inițial, ancheta nu a evidențiat niciun fel de practici de transbordare.
(62)
În ceea ce privește cea de a patra societate, astfel cum s-a menționat în considerentele 29-33 de mai sus, aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază a fost justificată. Ancheta a arătat că societatea nu deține suficiente echipamente pentru a justifica volumele de export către Uniune în cursul PR și, în absența oricărei alte justificări, se poate concluziona că societatea a fost implicată în practici de eludare prin transbordare.
(63)
După cum s-a indicat în considerentele 29-33 de mai sus, pentru celelalte exporturi către Uniune nu a existat cooperare.
(64)
Prin urmare, având în vedere considerentul 58 de mai sus, care concluzionează că s-a produs o modificare a configurației schimburilor comerciale dintre Indonezia și Uniune în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările prezentate în considerentul 61 de mai sus în ceea ce privește o societate indoneziană și faptul că nu toți producătorii-exportatori indonezieni s-au prezentat și au cooperat, se confirmă existența transbordării produselor de origine chineză prin Indonezia.
(65)
Pe baza criteriilor prevăzute la articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază, sursele de materii prime (componente de biciclete) și costul de producție pentru fiecare societate care a cooperat au fost analizate pentru a se stabili dacă vreo operațiune de asamblare din Indonezia eludează măsurile în vigoare. Pentru trei dintre cele patru societăți care au cooperat inițial, materiile prime de origine chineză (componente de biciclete) nu au reprezentat 60 % sau mai mult din valoarea totală a componentelor produsului asamblat. Prin urmare, nu a fost necesar să se examineze dacă valoarea adăugată componentelor încorporate în cursul operațiunii de asamblare a fost mai mare de 25 % din costul de producție. În consecință, nu s-a stabilit existența unor operațiuni de asamblare cu privire la aceste trei societăți.
(66)
Pentru a patra societate, s-a aplicat articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, după cum s-a menționat în considerentele 29-33 de mai sus. Întrucât societatea nu a putut furniza date fiabile, nu s-a putut stabili dacă aceasta a fost implicată în operațiuni de asamblare.
(67)
Prin urmare, nu s-a stabilit existența unor operațiuni de asamblare, în sensul articolului 13 alineatul (2) din regulamentul de bază.
2.6.2. Malaysia
(68)
Exporturile singurei societăți din Malaysia care a cooperat au reprezentat între 20 % și 30 % din totalul exporturilor din Malaysia către Uniune realizate în cursul PR. Această societate a început să producă și să exporte produsul în cauză către Uniune doar la sfârșitul anului 2011. Nu s-au constatat practici de transbordare cu privire la această societate. Pentru celelalte exporturi către Uniune, nu a existat cooperare, după cum s-a precizat în considerentul 34 de mai sus.
(69)
Prin urmare, având în vedere considerentul 58, care concluzionează că s-a produs o modificare a configurației schimburilor comerciale dintre Malaysia și Uniune în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, și faptul că nu toți producătorii-exportatori malaysieni s-au prezentat și au cooperat, se poate concluziona că celelalte volume de export, care nu provin de la această societate, pot fi atribuite unor practici de transbordare.
(70)
Prin urmare, se confirmă existența transbordării produselor de origine chineză prin Malaysia.
(71)
În cazul Malaysiei, domeniul de aplicare al anchetei a fost extins pentru a acoperi alte practici de eludare care au fost identificate în cursul anchetei, și anume operațiuni de asamblare, după cum se prevede în considerentul 12 din regulamentul de deschidere.
(72)
Criteriile prevăzute la articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază au fost analizate pentru singura societate cooperantă pentru a se stabili dacă vreo operațiune de asamblare din Malaysia eludează măsurile în vigoare. Ancheta a condus la următoarele concluzii.
(73)
Societatea a început să funcționeze în 2010, adică după creșterea taxelor antidumping împotriva RPC. S-a constatat că societatea este axată pe exporturi, vizând în special piața Uniunii; vânzările pe piața internă sau către alte țări terțe au fost neglijabile. De asemenea, s-a constatat că componentele utilizate în producție provin în principal din RPC. În consecință, s-a considerat că criteriile prevăzute la articolul 13 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază sunt îndeplinite.
(74)
În plus, această societate a achiziționat din RPC kituri de biciclete cu componente integral detașate, cu excepția a trei tipuri de componente. În acest caz, materiile prime de origine chineză (componente de biciclete) au reprezentat peste 60 % din valoarea totală a componentelor produsului final. În plus, s-a constatat că valoarea adăugată componentelor încorporate în cursul operațiunii de asamblare nu reprezintă mai mult de 25 % din costul de producție al acestei societăți. Prin urmare, criteriile prevăzute la articolul 13 alineatul (2) litera (b) au fost îndeplinite.
(75)
De asemenea, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, o comparație între valoarea normală stabilită anterior (a se vedea considerentul 98) și prețurile practicate de societate la exporturile către Uniune în cursul PR, exprimată ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a evidențiat un dumping semnificativ din partea societății în cauză în ceea ce privește importurile produsului care face obiectul anchetei. Comparația a fost efectuată pentru fiecare tip de produs care face obiectul anchetei, exportat către Uniune în cursul PR. În plus, s-a constatat că prețurile de export ale acestei societăți sunt mult inferioare nivelului de eliminare a prejudiciului stabilit pentru industria din Uniune în cadrul anchetei inițiale. Calculul a fost efectuat pentru categoriile principale de produse, pe baza informațiilor disponibile. Efectele corective ale taxei în vigoare se dovedesc astfel neutralizate din punctul de vedere al prețurilor. Pentru aceste motive, s-a concluzionat că criteriile articolului 13 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază au fost îndeplinite.
(76)
Pe această bază, s-a concluzionat că societatea era implicată într-o operațiune de asamblare. Prin urmare, se confirmă existența unor operațiuni de asamblare în Malaysia în sensul articolului 13 alineatul (2) din regulamentul de bază.
2.6.3. Sri Lanka
(77)
Exporturile societăților din Sri Lanka care au cooperat inițial au reprezentat 69 % din totalul exporturilor din Sri Lanka către Uniune realizate în cursul PR. Pentru trei dintre cele șase societăți care au cooperat inițial, ancheta nu a evidențiat niciun fel de practici de transbordare. După cum s-a indicat în considerentele 35-42, pentru celelalte exporturi nu a existat cooperare.
(78)
Prin urmare, având în vedere considerentul 58 de mai sus, care concluzionează că s-a produs o modificare a configurației schimburilor comerciale dintre Sri Lanka și Uniune în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, și faptul că nu toți producătorii-exportatori din Sri Lanka s-au prezentat și/sau au cooperat, se poate concluziona că exporturile acestor producători/exportatori pot fi atribuite unor practici de transbordare.
(79)
Prin urmare, se confirmă existența transbordării produselor de origine chineză prin Sri Lanka.
(80)
Pe baza criteriilor prevăzute la articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază, sursele de materii prime (componente de biciclete) și costul de producție pentru fiecare societate care a cooperat au fost analizate pentru a se stabili dacă vreo operațiune de asamblare din Sri Lanka eludează măsurile în vigoare.
(81)
Pentru trei dintre cele șase societăți care au cooperat inițial, materiile prime de origine chineză (componente de biciclete) nu au reprezentat 60 % sau mai mult din valoarea totală a componentelor produsului asamblat. Prin urmare, nu a fost necesar să se examineze dacă valoarea adăugată componentelor încorporate în cursul operațiunii de asamblare a fost mai mare de 25 % din costul de producție. În consecință, nu s-a stabilit existența unor operațiuni de asamblare cu privire la aceste trei societăți.
(82)
Articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază a fost aplicat altor două societăți, astfel cum s-a indicat în considerentele 37-42 de mai sus, în timp ce o altă societate și-a retras cooperarea în timpul verificării la fața locului, astfel cum s-a menționat în considerentul 36 de mai sus. Prin urmare, nu s-a stabilit existența unor operațiuni de asamblare, în sensul articolului 13 alineatul (2) din regulamentul de bază.
2.6.4. Tunisia
(83)
Exporturile societăților tunisiene care au cooperat au acoperit importurile totale din Tunisia către Uniune realizate în cursul PR.
(84)
Verificarea celor două societăți care au cooperat nu a evidențiat niciun fel de transbordare a produselor de origine chineză prin Tunisia.
(85)
Pe baza criteriilor prevăzute la articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază, sursele de materii prime (componente de biciclete) și costul de producție pentru fiecare societate care a cooperat au fost analizate pentru a se stabili dacă vreo operațiune de asamblare din Tunisia eludează măsurile în vigoare. Pentru o societate care a cooperat, materiile prime de origine chineză (componente de biciclete) au reprezentat peste 60 % din valoarea totală a componentelor produsului asamblat. Cu toate acestea, ancheta a arătat că valoarea adăugată componentelor încorporate în cursul operațiunii de asamblare a depășit 25 % din costul de producție al acestei societăți. Pe această bază, s-a concluzionat că societatea nu a fost implicată într-o operațiune de asamblare.
(86)
Criteriile prevăzute la articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază au fost analizate pentru cealaltă societate tunisiană. Ancheta a condus la următoarele concluzii.
(87)
Societatea a început să funcționeze în 2006, adică după creșterea taxelor antidumping împotriva RPC. S-a constatat că societatea este axată pe exporturi, vizând în special piața Uniunii; vânzările pe piața internă sau către alte țări terțe au fost neglijabile. De asemenea, s-a constatat că componentele utilizate în producție provin în principal din RPC. Prin urmare, s-a considerat că criteriile prevăzute la articolul 13 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază au fost îndeplinite.
(88)
De asemenea, s-a constatat că societatea în cauză are un producător chinez de biciclete ca acționar majoritar.
(89)
În plus, societatea a achiziționat toate componentele din RPC și, prin urmare, materiile prime de origine chineză (componente de biciclete) au reprezentat peste 60 % din valoarea totală a componentelor produsului final. Mai mult, ancheta a arătat că singurul furnizor de servicii și de componente chinezești avea legături cu acționarul majoritar chinez al societății în cauză. De asemenea, valoarea adăugată a componentelor încorporate în cursul operațiunilor de asamblare ale societății nu a depășit 25 % din costurile de producție ale acestei societăți. Pe această bază, criteriile prevăzute la articolul 13 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază au fost astfel considerate ca fiind îndeplinite.
(90)
În plus, verificarea a evidențiat un număr mare de erori în lista exporturilor către Uniune în cursul PR; din acest motiv, a fost constituit un nou dosar, pe baza unui eșantion de facturi de vânzări care acopereau aproximativ 25 % din totalul exporturilor către piața Uniunii. În consecință, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, în absența unor informații detaliate privind exporturile societății în cauză către Uniune, comparația între valoarea normală și prețul de export a fost efectuată pe baza valorii normale medii ponderate stabilite anterior (a se vedea considerentul 98) și a unei medii ponderate a prețurilor la exporturile către Uniune ale acestei societăți. S-a constatat că marja de dumping exprimată ca procentaj din valoarea CIF la frontiera Uniunii este semnificativă. În plus, s-a constatat că prețurile de export ale acestei societăți sunt în medie mult inferioare nivelului de eliminare a prejudiciului stabilit pentru industria din Uniune în cadrul anchetei inițiale. Calculul a fost efectuat pe o bază medie ponderată. Efectele corective ale taxei în vigoare se dovedesc astfel neutralizate din punctul de vedere al prețurilor. Pentru aceste motive, s-a concluzionat că criteriile prevăzute la articolul 13 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază au fost îndeplinite. Pe această bază, s-a concluzionat că societatea era implicată într-o operațiune de asamblare.
(91)
Prin urmare, se confirmă existența unor operațiuni de asamblare în Tunisia în sensul articolului 13 alineatul (2) din regulamentul de bază.
2.7. Lipsa unui alt motiv întemeiat sau justificare economică suficientă decât instituirea taxei antidumping
(92)
Ancheta nu a relevat niciun alt motiv întemeiat sau altă justificare economică pentru transbordare și operațiunile de asamblare, în afară de evitarea măsurilor în vigoare privind produsul în cauză. Cu excepția taxei, nu a fost identificat niciun alt element care ar fi putut fi considerat o compensație pentru costul transbordării și al operațiunilor de asamblare, în special în ceea ce privește transportul și transbordarea de biciclete originare din RPC prin Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia.
2.8. Compromiterea efectului corectiv al taxei antidumping
(93)
Pentru a evalua dacă produsele importate au compromis, în ceea ce privește cantitatea și prețurile, efectele corective ale măsurilor în vigoare asupra importurilor din RPC ale produsului în cauză, s-au utilizat datele Comext ca cele mai bune date disponibile în ceea ce privește cantitățile și prețurile exporturilor efectuate de producătorii-exportatori care au cooperat inițial, în cazul în care s-a aplicat articolul 18 din regulamentul de bază, și de societățile care nu au cooperat. Unde a fost adecvat, pentru societățile cooperante în cazul cărora s-a constatat că au fost implicate în practici de eludare, s-au utilizat cantitățile și prețurile la export pe care le-au declarat. Prețurile de export astfel stabilite au fost comparate cu nivelul de eliminare a prejudiciului pentru producătorii din Uniune stabilit ultima dată, și anume în cadrul reexaminării intermediare încheiate în 2005, așa cum s-a menționat în considerentul 3.
(94)
Comparația dintre nivelul de eliminare a prejudiciului, stabilit în cadrul reexaminării intermediare din 2005, media ponderată a prețurilor la exporturile din cursul PR a anchetei în curs a indicat o subcotare semnificativă pentru fiecare dintre cele patru țări în cauză.
(95)
Creșterea importurilor din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia către Uniune a fost considerată semnificativă în ceea ce privește cantitățile, după cum s-a discutat la secțiunea 2.4.1 (considerentele 45-50).
(96)
Prin urmare, s-a concluzionat că măsurile în vigoare sunt compromise din punctul de vedere al cantităților și al prețurilor.
2.9. Dovada existenței dumpingului
(97)
În fine, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă există elemente de probă care să ateste existența unui dumping în raport cu valoarea normală stabilită anterior pentru produsul în cauză.
(98)
În reexaminarea intermediară încheiată în 2005, menționată în considerentul 3, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor din Mexic, țară cu economie de piață considerată analogă cu RPC în cadrul acestei anchete („valoarea normală stabilită anterior”).
2.9.1. Indonezia
(99)
S-a concluzionat că o parte considerabilă din exporturile indoneziene au fost constituite din produse indoneziene autentice exportate de trei societăți indoneziene neimplicate în practici de eludare, după cum s-a menționat în considerentele 61 și 65 de mai sus. Din acest motiv, în vederea stabilirii prețurilor exporturilor din Indonezia care sunt afectate de practici de eludare, s-au luat în considerare numai exporturile producătorilor-exportatori care nu au cooperat. În acest scop, s-a recurs la cele mai bune date disponibile, iar prețurile de export au fost stabilite pe baza prețului mediu al exporturilor de biciclete din Indonezia către Uniune efectuate în cursul PR, conform raportărilor către Comext.
(100)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, prin intermediul unor ajustări în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, s-au făcut ajustări pentru diferențele legate de costurile de transport, de asigurare și de ambalare comunicate de industria din Uniune în cererea sa de deschidere a prezentei anchete.
(101)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, dumpingul a fost calculat comparând valoarea normală medie ponderată stabilită anterior cu prețul mediu ponderat corespunzător al exporturilor Indoneziei în cursul PR, fiind exprimat ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(102)
Comparația între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export stabilite în acest fel a arătat existența dumpingului.
2.9.2. Malaysia
(103)
Având în vedere nivelul slab de cooperare din partea producătorilor produsului care face obiectul anchetei, prețurile exporturilor din Malaysia au trebuit să fie stabilite pe baza datelor disponibile, și anume prețul mediu pentru exporturile de biciclete în cursul PR, conform raportărilor către Comext.
(104)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, prin intermediul unor ajustări în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, s-au făcut ajustări pentru diferențele de transport, asigurare și costuri de ambalare. Având în vedere că nivelul de cooperare a fost scăzut, ajustările relevante s-au bazat pe informațiile transmise de industria din Uniune în cererea sa de deschidere a prezentei anchete.
(105)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, dumpingul a fost calculat comparând valoarea normală medie ponderată stabilită anterior și prețul mediu ponderat corespunzător exporturilor Malaysiei în cursul PR, fiind exprimat ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(106)
Comparația între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export stabilite în acest fel a arătat existența dumpingului.
2.9.3. Sri Lanka
(107)
Întrucât cooperarea din partea statului Sri Lanka a fost scăzută, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor disponibile, adică prețul mediu pentru exporturile de biciclete în cursul PR, conform raportărilor către Comext, care au fost supuse unei verificări încrucișate pe baza datelor disponibile privind exporturile, obținute de la societăți care nu sunt implicate în practici de eludare.
(108)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, prin intermediul unor ajustări în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință și având în vedere absența oricăror alte informații disponibile, s-au efectuat ajustări pentru diferențele de transport, asigurare și costurile de ambalare, pe baza informațiilor transmise de industria din Uniune în cererea sa de deschidere a prezentei anchete.
(109)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, dumpingul a fost calculat comparând valoarea normală medie ponderată stabilită anterior cu prețul mediu corespunzător al exporturilor statului Sri Lanka în cursul PR, fiind exprimat ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(110)
Comparația între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export stabilite în acest fel a arătat existența dumpingului.
2.9.4. Tunisia
(111)
Prețul de export a fost stabilit pe baza prețului mediu al exporturilor de biciclete în cursul PR, conform raportărilor către Comext, care au fost supuse unei verificări încrucișate pe baza datelor privind exporturile, obținute de la societăți care nu sunt implicate în practici de eludare.
(112)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, prin intermediul unor ajustări în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, s-au făcut ajustări pentru diferențele legate de costurile de transport, de asigurare și de ambalare pe baza informațiilor comunicate de industria din Uniune în cererea sa de deschidere a prezentei anchete.
(113)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, dumpingul a fost calculat comparând valoarea normală medie ponderată stabilită anterior cu prețul mediu corespunzător al exporturilor Tunisiei în cursul PR, fiind exprimat ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(114)
Comparația între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export stabilite în acest fel a arătat existența dumpingului.
3. MĂSURI
(115)
Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona că taxa antidumping definitivă instituită la importurile de biciclete originare din RPC a fost eludată printr-o operațiune de transbordare prin Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și prin operațiuni de asamblare prin Malaysia și Tunisia, în sensul articolului 13 din regulamentul de bază.
(116)
În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) prima teză din regulamentul de bază, măsurile în vigoare privind importurile produsului în cauză originare din RPC ar trebui, prin urmare, să fie extinse la importurile aceluiași produs expediate din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca fiind originare din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia.
(117)
Măsurile care ar trebui extinse ar trebui să fie cele prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011, adică o taxă antidumping definitivă de 48,5 % pentru prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire.
(118)
În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, care prevede că orice măsură extinsă ar trebui să se aplice importurilor care au fost înregistrate la intrarea în UE în conformitate cu regulamentul de deschidere, ar trebui să se perceapă taxe la importurile înregistrate de biciclete expediate din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia.
4. CERERI DE SCUTIRE
4.1. Indonezia
(119)
Cele patru societăți din Indonezia care au solicitat o scutire de la eventualele măsuri extinse, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, au transmis un răspuns la formularul de scutire.
(120)
Așa cum s-a menționat în considerentele 29-33, aplicarea articolului 18 era justificată pentru una dintre societăți. Prin urmare, având în vedere concluziile privind modificarea configurației schimburilor comerciale și transbordarea, indicate în considerentul 58, scutirea nu poate fi acordată acestei societăți.
(121)
S-a stabilit că celelalte trei societăți cooperante din Indonezia care au solicitat o scutire de la eventualele măsuri extinse, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, nu au fost implicate în practicile de eludare care fac obiectul prezentei anchete, astfel cum s-a menționat în considerentul 65. În plus, acești producători au putut demonstra că nu sunt afiliați cu niciunul dintre producătorii-exportatori implicați în practicile de eludare și cu niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi de biciclete. Prin urmare, acestor trei societăți li s-ar putea acorda o scutire de la măsurile extinse.
4.2. Malaysia
(122)
O societate din Malaysia care a solicitat o scutire de la eventualele măsuri extinse, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, a transmis un răspuns la formularul de scutire.
(123)
Așa cum s-a menționat în considerentele 72-76, s-a constatat că societatea era implicată în practici de eludare. Prin urmare, având în vedere concluziile privind configurația schimburilor comerciale și transbordarea, indicate în considerentul 58, nu se poate acorda o scutire acestei societăți.
4.3. Sri Lanka
(124)
Cele șase societăți din Sri Lanka care au solicitat o scutire de la eventualele măsuri extinse, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, au transmis un răspuns la formularul de scutire.
(125)
Așa cum s-a menționat în considerentul 36, una dintre societăți și-a retras cererea de scutire în cursul anchetei și, prin urmare, având în vedere concluziile privind modificarea configurației schimburilor comerciale și transbordarea, indicate în considerentul 58, nu se poate acorda o scutire acestei societăți.
(126)
Pentru alte două societăți, aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază era justificată, astfel cum s-a menționat în considerentele 36-42 și, prin urmare, având în vedere concluziile privind modificarea configurației schimburilor comerciale și transbordarea, indicate în considerentul 58, nu se poate acorda o scutire acestor societăți.
(127)
S-a stabilit că celelalte trei societăți cooperante din Sri Lanka care au solicitat o scutire de la eventualele măsuri extinse, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, nu au fost implicate în practicile de eludare care fac obiectul prezentei anchete, astfel cum s-a menționat în considerentele 80 și 81. În plus, acești producători au putut demonstra că nu sunt afiliați cu niciuna dintre societățile implicate în practicile de eludare și cu niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi de biciclete. Prin urmare, acestor societăți li s-ar putea acorda o scutire de la măsurile extinse.
4.4. Tunisia
(128)
Cele două societăți din Tunisia care au solicitat o scutire de la eventualele măsuri extinse, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, au transmis răspunsuri la formularul de scutire.
(129)
S-a stabilit că o societate nu era implicată în practicile de eludare care fac obiectul prezentei anchete. În plus, acest producător a putut demonstra că nu este afiliat cu niciuna dintre societățile implicate în practicile de eludare și cu niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi de biciclete. Prin urmare, acestei societăți i s-ar putea acorda o scutire de la măsurile extinse.
(130)
Așa cum s-a menționat în considerentul 89, s-a stabilit că a doua societate este implicată în practici de eludare. Prin urmare, având în vedere concluziile privind modificarea configurației schimburilor comerciale și transbordarea, indicate în considerentul 58, nu se poate acorda o scutire acestei societăți.
4.5. Măsuri speciale
(131)
Se consideră că sunt necesare măsuri speciale în acest caz, pentru a asigura aplicarea adecvată a acestor scutiri. Aceste măsuri speciale prevăd prezentarea în fața autorităților vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care respectă cerințele stabilite în anexa la prezentul regulament. Importurile neînsoțite de o astfel de factură sunt supuse unei taxe antidumping extinse.
4.6. Nou-veniți
(132)
Fără a aduce atingere articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, alți producători-exportatori din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia care nu s-au manifestat în cursul acestei anchete și nu au exportat produsul care face obiectul anchetei către Uniune în cursul PR și care intenționează să depună o cerere de scutire de la taxa antidumping extinsă, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) și cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, vor trebui să completeze un chestionar pentru a permite Comisiei să decidă dacă poate acorda o scutire. O astfel de scutire poate fi acordată după o evaluare a situației pe piață a produsului care face obiectul anchetei, a capacității de producție și a ratei de utilizare a capacităților, a achizițiilor și a vânzărilor, a probabilității de continuare a unor practici pentru care nu există un motiv întemeiat sau o justificare economică suficientă și a dovezilor dumpingului. Comisia efectuează, în mod normal, și o vizită de verificare la fața locului. Cererea ar trebui adresată Comisiei în cel mai scurt timp și ar trebui să cuprindă toate informațiile relevante, în special orice modificare a activităților societății legate de producție și vânzări.
(133)
În cazul în care scutirea se justifică, măsurile extinse aflate în vigoare se modifică în consecință. În continuare, orice derogare acordată va fi monitorizată, pentru a asigura respectarea condițiilor pe care aceasta le conține.
5. INFORMAREA PĂRȚILOR
(134)
Faptele și considerațiile esențiale care au condus la concluziile de mai sus au fost aduse la cunoștința tuturor părților interesate, acestea fiind invitate să prezinte observații.
(135)
O societate indoneziană a reiterat argumentele sale menționate în considerentul 31, fără a aduce nicio probă nouă. În această privință, așa cum s-a menționat în considerentul 29, datele transmise de societate nu au putut fi verificate, deoarece societatea nu a păstrat dosare de lucru care să confirme cifrele furnizate în formularul de scutire. În plus, la verificarea și recalcularea cifrelor declarate, s-au constatat inexactități pe baza documentelor contabile disponibile la sediul societății, și anume, în ceea ce privește achizițiile și volumul producției. Prin urmare, aceste argumente sunt respinse.
(136)
O societate malaysiană a argumentat că ponderea componentelor de origine chineză în costul de producție al bicicletelor a fost doar puțin peste pragul de 60 % și a susținut că, din acest motiv, Comisia nu ar trebui să îi respingă cererea de scutire. În plus, societatea a transmis unele facturi pentru achiziționarea de componente, care, susține aceasta, ar fi fost declarate în mod greșit ca fiind originare din RPC, când de fapt proveneau din Indonezia.
(137)
În această privință, trebuie remarcat faptul că pragurile prevăzute la articolul 13 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază sunt foarte clare și, prin urmare, nu are importanță cu cât depășește ponderea componentelor de origine chineză în costul de producție al bicicletelor pragul de 60 %; componentele de origine chineză ar trebui să reprezinte mai puțin de 60 % din costul de producție al bicicletelor. Totodată, nu s-a putut stabili o corelație între facturile sus-menționate și lista de achiziții furnizată de societate, iar în plus valoarea facturilor prezentate nu era atât de semnificativă încât să poată schimba evaluarea inițială a Comisiei. Prin urmare, aceste argumente sunt respinse.
(138)
În plus, societatea în cauză a susținut că nu există un temei juridic suficient pentru refuzul cererii de scutire a societății, deoarece concluziile se bazează pe calcule care nu țin cont în mod corespunzător de situația individuală a societății în cauză. Ca răspuns la aceste afirmații, societatea a primit explicații suplimentare care reflectă analiza de în considerentele 72-75.
(139)
În plus, societatea a susținut că creșterea importurilor produsului care face obiectul anchetei coincide cu relaxarea sistemului generalizat de preferințe în favoarea Malaysiei și, prin urmare, justificarea economică a creșterii exporturilor societății către Uniune, înregistrată în 2010, nu are legătură cu creșterea taxelor antidumping instituite împotriva RPC. Ca răspuns la acest argument, s-a considerat că, deși relaxarea regulilor sistemului generalizat de preferințe ar fi putut contribui la motivația societății de a exporta către Uniune, acest fapt nu contrazice constatarea că societatea și-a început activitatea după ce taxele antidumping împotriva RPC au crescut și că societatea a achiziționat componentele în principal din RPC (a se vedea considerentul 73). Prin urmare, argumentul părții a fost respins.
(140)
Aceeași societate a susținut totodată că datele raportate cu privire la valorile componentelor de biciclete achiziționate și utilizate nu au fost verificate în mod corespunzător, deoarece nu s-a făcut nicio distincție între componentele achiziționate și cele utilizate. În această privință, se precizează că, pe baza cifrelor raportate de societate, s-a constatat că valorile componentelor achiziționate și valorile componentelor utilizate sunt identice. În plus, valoarea raportată a componentelor achiziționate în 2011 corespundea valorii componentelor raportată în raportul anual al societății pe 2011. Cifrele privind componentele achiziționate și utilizate, raportate pentru PR și anul 2010, au fost acceptate așa cum au fost declarate de societate. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(141)
Societatea în cauză a prezentat noi defalcări ale costurilor per model de produs, demonstrând presupusa respectare a cerinței ca componentele achiziționate din RPC să nu depășească 60 % din valoarea totală a pieselor produsului asamblat. Aceste informații erau în contradicție cu defalcările costurilor per model, colectate și verificate la fața locului pentru modelele selectate, care au confirmat nerespectarea pragului de 60 % de către societate. Noile informații prezentate de societate cu privire la acest aspect nu au fost susținute de niciun fel de probe și, în esență, au contrazis informațiile verificate. Din acest motiv, informațiile nu au fost luate în considerare.
(142)
De asemenea, societatea a susținut că a acționat cu bună-credință, bazându-se pe presupusa respectare a Regulamentului (CE) nr. 1063/2010 al Comisiei (16) de stabilire a normelor de origine aplicabile. În acest context, se precizează că scopul anchetei privind eludarea măsurilor nu este să verifice respectarea normelor de origine aplicabile. Nu s-a efectuat o astfel de verificare în cadrul prezentei anchete privind eludarea măsurilor și, prin urmare, presupusa respectare a normelor de origine nu poate fi confirmată în acest caz. Din acest motiv, presupusa respectare a regulilor de origine în acest caz nu exclude în niciun fel posibilitatea de eludare, astfel cum este definită la articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază (17). În acest context, argumentul este, prin urmare, respins.
(143)
În fine, societatea a susținut că calcularea marjei de dumping ar fi trebuit să fie efectuată pe baza datelor specifice ale societății. Această solicitare a fost acceptată, așa cum se indică în considerentul 75 de mai sus, iar societatea a fost informată în consecință.
(144)
O societate din Sri Lanka a contestat relevanța documentelor solicitate în timpul vizitei de verificare și, prin urmare, a susținut că cererea sa de scutire nu ar trebui să fie respinsă. În această privință, ar trebui precizat că documentele care atestă originea componentelor utilizate pentru asamblarea de biciclete exportate către Uniune prezintă o importanță deosebită pentru evaluarea respectării condițiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (2) litera (b). De asemenea, așa cum s-a menționat în considerentul 37, nu a fost posibil să se verifice datele furnizate de societate. În plus, în cursul vizitei la fața locului, societatea a recunoscut că componentele achiziționate din RPC nu erau, de fapt, înregistrate în evidențele sale și, prin urmare, respectarea criteriilor prevăzute la articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază nu ar fi putut fi stabilită. Prin urmare, argumentele sunt respinse.
(145)
O altă societate din Sri Lanka a susținut că, dacă ar fi știut că exporturile din Sri Lanka către Uniune ar putea fi supuse taxei antidumping extinse la Sri Lanka de la deschiderea anchetei, nu și-ar fi retras cererea de scutire. Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că, la momentul retragerii cererii sale de scutire, societatea este considerată informată cu privire la posibila aplicare a taxei antidumping extinse de la data înregistrării importurilor din Sri Lanka către Uniune, și anume de la deschiderea anchetei privind eludarea măsurilor. Societatea a fost informată cu privire la această consecință în trei rânduri, prin considerentul 20 din regulamentul de deschidere, în cursul unei audieri la începutul anchetei și în timpul vizitei la fața locului. Prin urmare, argumentul nu a putut fi acceptat.
(146)
O altă societate din Sri Lanka a transmis informații noi pe care ar fi trebuit să le transmită înainte de vizita de verificare și, din cauza stadiului avansat al anchetei, informațiile respective nu au mai putut fi verificate. În plus, societatea a susținut că a furnizat toate informațiile solicitate.
(147)
Așa cum s-a menționat în considerentele 39 și 40, societatea nu a furnizat toate informațiile solicitate în scopul verificării la fața locului. În special, valoarea de achiziție a componentelor de origine locală, așa cum a fost raportată de societate, a fost considerată nefiabilă. Ca urmare, nu s-a putut stabili respectarea criteriilor prevăzute la articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(148)
În plus, societatea a reclamat nereguli privind vizita la fața locului legate de durata acesteia și probleme lingvistice. În această privință, trebuie remarcat faptul că societatea a fost înființată recent și, prin urmare, a fost programată doar o zi de verificare. Verificarea a fost efectuată în cursul unei zile de lucru complete. La finalul verificării, societatea nu a indicat că ar dori să comunice informații suplimentare pe care nu le-a putut prezenta în cursul verificării.
(149)
În plus, înainte de verificarea la fața locului, societatea a fost informată cu privire la faptul că verificarea se va desfășura în limba engleză, iar aceasta nu a ridicat niciun fel de obiecții. În plus, în cursul verificării la fața locului, Comisia a fost însoțită de un interpret având rolul de a facilita depășirea eventualelor probleme de comunicare. În plus, se subliniază faptul că majoritatea documentelor prezentate de societate în cursul vizitei de verificare au fost, de fapt, în limba engleză, inclusiv documentele legate de contabilitate.
(150)
Având în vedere cele de mai sus, sunt respinse toate argumentele societății,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Având în vedere scopul prezentului regulament, taxa antidumping definitivă aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”, instituită prin articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011 asupra importurilor de biciclete și similare (inclusiv tricicluri cu cutie de transport mărfuri, însă excluzând monociclurile), fără motor, originare din Republica Populară Chineză, este extinsă la importurile de biciclete și similare (inclusiv tricicluri cu cutie de transport mărfuri, însă exclusiv monocicluri), fără motor, expediate din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca fiind originare din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, încadrate în prezent la codurile NC ex 8712 00 30 și ex 8712 00 70 (coduri TARIC 8712003010 și 8712007091), cu excepția celor produse de societățile enumerate mai jos:
Țară
Societate
Cod adițional TARIC
Indonezia
P.T. Insera Sena, 393 Jawa Street, Buduran, Sidoarjo 61252, Indonezia
B765
PT Wijaya Indonesia Makmur Bicycle Industries (Wim Cycle), Raya Bambe KM. 20, Driyorejo, Gresik 61177, Jawa Timur, Indonezia
B766
P.T. Terang Dunia Internusa (United Bike), Jl. Anggrek Neli Murni 114 Slipi, 11480, Jakarta Barat, Indonezia
B767
Sri Lanka
Asiabike Industrial Limited, No 114, Galle Road, Henamulla, Panadura, Sri Lanka
B768
BSH Ventures (Private) Limited, No. 84, Campbell Place, Colombo-10, Sri Lanka
B769
Samson Bikes (Pvt) Ltd., No 110, Kumaran Rathnam Road, Colombo 02, Sri Lanka
B770
Tunisia
Euro Cycles SA, Zone Industrielle Kelaa Kebira, 4060, Sousse, Tunisia
B771
(2) Aplicarea scutirilor acordate societăților menționate în mod specific la alineatul (1) din prezentul articol sau autorizate de Comisie în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din prezentul regulament sunt condiționate de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile care să fie conformă cu cerințele stabilite în anexa la prezentul regulament. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa antidumping instituită de alineatul (1) din prezentul articol.
(3) Taxa extinsă prin dispozițiile alineatului (1) din prezentul articol se aplică importurilor expediate din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, înregistrate în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 875/2012 și cu articolul 13 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, cu excepția celor produse de societățile enumerate la alineatul (1).
(4) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
(1) Cererile de scutire de taxa extinsă prin articolul 1 se formulează în scris într-una dintre limbile oficiale ale Uniunii Europene și trebuie semnate de către o persoană autorizată să reprezinte entitatea care solicită scutirea. Cererea trebuie trimisă la următoarea adresă:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 08/20
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22956505
(2) În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, după consultarea Comitetului consultativ, Comisia poate autoriza, printr-o decizie, scutirea importurilor provenind de la societățile care nu eludează măsurile antidumping instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011, de taxa extinsă prevăzută la articolul 1 din prezentul regulament.
Articolul 3
Autoritățile vamale sunt invitate să întrerupă înregistrarea importurilor, instituită în conformitate cu dispozițiile articolului 2 din Regulamentul (UE) nr. 875/2012.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 29 mai 2013.