NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1205/2013
ze dne 26. listopadu 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz solárního skla z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 28. února 2013 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. ledna 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení byla Komise informována o tom, že výrobek byl v bodě 2 oznámení o zahájení řízení vymezen nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení, v níž byla tato malá chyba opravena.
(4)
Dne 27. dubna 2013 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení souběžného antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření.
1.2 Celní evidence
(5)
Žádost o celní evidenci dovozu solárního skla z dotčené země byla obdržena spolu s podnětem, ale následně byla dne 2. října 2013 stažena.
1.3 Zúčastněné strany
(6)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a orgány ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a aby požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise také informovala o zahájení řízení výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a vyzvala je, aby se zúčastnili.
1.3.1 Výběr vzorku
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie se v současné době skládá ze sedmi aktivních výrobců, z toho dva jsou malé a střední podniky. Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí solární sklo. Komise sestavila vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v době mezi 1. lednem 2012 a 31. prosincem 2012. Na výrobce v Unii vybrané do vzorku připadalo více než 50 % celkové výroby v Unii. Komise informovala zúčastněné strany o navrhovaném vzorku výrobců v Unii prostřednictvím poznámky do spisu, do něhož mohou zúčastněné strany nahlížet. Komise rovněž zaslala výrobcům v Unii dopis, v němž je informovala o navrženém vzorku. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(8)
Jeden podnik z kategorie malých a středních také projevil zájem o zařazení do vzorku. Komise se rozhodla začlenit jej spolu s druhou společností do vzorku s ohledem na její vyšší podíl objemu prodeje a vyjmout ze vzorku společnost s nejmenším objemem prodeje. Ohledně předběžně vybraného vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Do původně navrhovaného vzorku tedy Komise dvě společnosti přidala a jednu z něj vyjmula.
(9)
A konečně, po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Především se nacházela v rozběhové fázi své existence (což nebyl případ výrobního odvětví Unie jako celku), a trend ziskovosti by tak neposkytoval pravdivou představu o situaci výrobního odvětví Unie.
(10)
Nakonec tedy vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii. Na konečný vzorek připadá 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzorek se tudíž považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(11)
Na základě článku 19 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Dále bylo rozhodnuto, že vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebudou zveřejněna ani jména těch výrobců v Unii, kteří nepožádali o zachování anonymity, neboť by jejich totožnost mohla být odhalena nechtěně. Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) je však již známá, poněvadž veřejně tato společnost prohlásila, že je jedním ze žadatelů.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Na formulář o výběru vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení přezkumu, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, avšak jen dva dovozci podali v dotazníku konkrétní odpovědi. Vzhledem nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(14)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 17 základního nařízení se v oznámení o zahájení řízení o určení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří představují více než 95 % celkového čínského vývozu do Unie během tohoto období.
(16)
Na základě obdržených informací a v souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala prozatímní vzorek pěti vyvážejících výrobců podle největšího reprezentativního objemu vývozu solárního skla do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen.
(17)
Všechny zúčastněné strany, jakož i orgány ČLR byly o navrhovaném vzorku informovány a vyzvány, aby se k němu vyjádřily. Po analýze obdržených připomínek se Komise rozhodla zachovat navrhovaný vzorek pěti společností, a všechny zúčastněné strany byly tedy informovány o konečném výběru vzorku.
(18)
Následné šetření ukázalo, že dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku nadsadili svůj vývoz do Unie, a tudíž byli zahrnuti do vzorku neoprávněně. Obě společnosti byly proto vyjmuty ze vzorku poté, co jim byla dána příležitost předložit připomínky. Komise po řádně analýze připomínek těchto společností došla k závěru, že neposkytly nesprávné údaje úmyslně, a rozhodla, že by se měly nadále považovat za spolupracující strany ve smyslu článku 18 základního nařízení.
(19)
Po vyloučení těchto společností bylo zvažováno zařazení dalších vyvážejících výrobců do vzorku. S ohledem na skutečnost, že obě společnosti byly vyjmuty v pozdním stadiu šetření, to však bylo považováno za neproveditelné, neboť by to mohlo ohrozit dokončení šetření v předepsaných lhůtách.
(20)
Revidovaný vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců solárního skla tedy vypadá takto:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, (a společnosti ve spojení, dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (dále jen „Xinyi“) a s ním spojený obchodník,
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, a společnosti ve spojení (dále jen „Hehe Group“).
(21)
Komise opravila objem celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR poté, co byla informována o nadhodnocení prodaného vývozu obou vyvážejících výrobců (viz 18. bod odůvodnění výše). Podle výkazů spolupracujících vyvážejících výrobců představuje konečný vzorek více než 50 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v době od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012. Je proto považován za reprezentativní, pokud jde o objem vývozu solárního skla z ČLR do Unie.
d) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(22)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a jejich sdružením, a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(23)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(24)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností nebo skupin společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
GMB/IF a další společnosti, které vyžadují důvěrné zacházení.
(b)
Dovozci
-
Vetrad NV, Nizozemsko
(c)
Uživatelé
-
Sunerg Solar SRL, Itálie
(d)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Společnosti zařazené do vzorku:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (dále jen „Xinyi group“)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, podle definice v čl. 2 odst. 7 písm b) základního nařízení, proběhla inspekce na místě v prostorách této společnosti s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jako srovnatelné země:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turecko
1.3.2 Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(26)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Výrobek, který je předmětem šetření, v současnosti spadá pod kód KN ex 7007 19 80.
(28)
Solární sklo je jednou ze složek pro výrobu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a tenkovrstvých fotovoltaických modulů vyrábějících elektřinu a fototermických solárních kolektorů, které jsou zdrojem horké vody.
2.2 Obdobný výrobek
(29)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku, které posloužilo jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní užití. Považují se proto za „obdobné výrobky“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Jeden dovozce požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že u skleníků se používají skla velmi různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce navíc předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu se skládá ze skla s obsahem železa vyšším než 300 ppm. Z toho vyplývá, že tato část dovezeného zahradnického skla jednoznačně nespadá do působnosti tohoto šetření.
(31)
Další dovozce tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití. Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina jím dováženého skla nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární. Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise zastává předběžně názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Proto učinila prozatímní závěr, že výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem nespadají do působnosti tohoto šetření.
(32)
Avšak jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které by mohlo mít podobné technické vlastnosti jako solární sklo, spadá v této fázi do definice výrobku, který je předmětem šetření, neboť potenciálně může být používáno jako solární sklo.
(33)
Tento dovozce rovněž tvrdil, že plavené sklo by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Kromě toho bylo namítáno, že výrobky z plaveného skla určené pro použití v bytech nemohou údajně nahrazovat výrobky ze solárního skla, a proto by plavené sklo nemělo být považováno za obdobný výrobek a mělo by být vyloučeno z působnosti šetření. Komise zastává předběžný názor, že plavené sklo nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, protože splňuje všechny technické vlastnosti uvedené v 26. bodě odůvodnění výše. Kromě toho šetření ukázalo, že plavené sklo lze jednoznačně použít jako solární sklo a vyrábí jej oba výrobci v Unii a čínští vývozci. Proto byl učiněn prozatímní závěr, že plavené sklo zůstává v působnosti šetření.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty vyvážející výrobce, u kterých se prokázalo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
(1)
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
(2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
(3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
(4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
(5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(36)
Deset spolupracujících společností požádalo o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpovědělo na formulář žádosti o tržní zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení bylo zacházení jako v tržním hospodářství ověřeno u těch společností, které byly zahrnuty do vzorku, a u společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění níže).
(37)
Z toho vyplývá, že zacházení jako v tržním hospodářství bylo určeno ve vztahu k těmto čtyřem společnostem nebo skupinám společností.
-
Společnosti zařazené do vzorku
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi group“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(39)
V případě stran, které jsou ve spojení, Komise prošetří, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji výrobku, který je předmětem šetření, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(40)
Z toho vyplývá, že byly prošetřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností) sestávajících z jedenácti právnických osob.
(41)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázal splnění kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(42)
Konkrétněji, tři vyvážející výrobci neprokázali, a to ani jednotlivě ani jako skupina, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a proto nesplnili druhou podmínku pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(43)
Navíc ani jeden ze čtyř vyvážejících výrobců, a to ani jednotlivě ani jako skupina, neprokázal, že by se u něj neprojevila výrazná zkreslení přenesená ze systému netržního hospodářství. Proto tyto společnosti nebo skupiny společností nesplnily třetí podmínku pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Přesněji řečeno měli všichni čtyři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců měli prospěch z preferenčních daňových režimů.
(44)
Jeden z těchto vyvážejících výrobců navíc rovněž nesplnil třetí podmínku na základě toho, že několik společností v rámci skupiny, nehledě na jejich nepříznivou finanční situaci, získalo v období šetření (a před ním) významné financování v takových sazbách, které by za podmínek běžně převládajících v tržním hospodářství byly vyhrazeny jen pro finančně zdravé podniky. Další skupina vyvážejících výrobců rovněž nesplnila třetí podmínku na základě skutečnosti, že společnosti ve skupině nakupovaly zemní plyn od státního dodavatele za snížený tarif.
(45)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení dotčeným společnostem, orgánům ČLR a žadatelům a vyzvala je, aby předložili své připomínky.
(46)
Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, aby mohly změnit předběžná zjištění Komise. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) a po konzultaci s členskými státy byli všichni žadatelé jednotlivě a oficiálně vyrozuměni dne 13. září 2013 o konečném rozhodnutí Komise, pokud jde o jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Ani jeden ze čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR, již požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, tedy neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly proto zamítnuty.
3.2 Individuální zjišťování
(48)
Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, který byl původně do vzorku zařazen, ale následně vyloučen (viz 18. bod odůvodnění), požádal o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, pokud by nebyl zahrnut do vzorku. Po jeho vyřazení ze vzorku a s ohledem na to, že přiznání zacházení jako v tržním hospodářství již bylo ověřeno na místě (viz 37. bod odůvodnění výše), bylo usouzeno, že přiznání individuálního zjišťování by nemělo znamenat přílišné zatížení. Žádný jiný vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, o individuální zjišťování nepožádal.
3.3 Běžná hodnota
3.3.1 Volba srovnatelné země
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Komise v oznámení o zahájení řízení předpokládala, že běžná hodnota by měla být určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, a pokud by třetí země s tržním hospodářstvím nebyla nalezena, měla by být běžná hodnota určena na základě cen v Unii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Předtím, než se vezmou za základ ceny v Unii, Komise prošetří veškeré možnosti výběru vhodné srovnatelné země.
(50)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k výběru srovnatelné země a k použití cen v Unii.
(51)
Byly obdrženy připomínky od Čínské obchodní komory pro vývoz a dovoz výrobků lehkého průmyslu a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“), od dovozce, který není ve spojení, a od dvou čínských vyvážejících výrobců, a ti všichni vyjádřili námitky proti použití cen v Unii pro stanovení běžné hodnoty. Za vhodné srovnatelné země byly navrženy Turecko a Indie.
(52)
V zájmu prozkoumání všech možností výběru vhodné srovnatelné země útvary Komise mezitím nalezly jedenáct třetích zemí s tržním hospodářstvím s možnou výrobou solárního skla a na základě veřejně dostupných informací pozvaly 24 společnosti z těchto zemí ke spolupráci s Komisí. Jsou to tyto země: Austrálie, Indie, Indonésie, Japonsko, Jižní Afrika, Jižní Korea, Saúdská Arábie, Thajsko, Tchaj-wan, Turecko a USA.
(53)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, kromě ČLR a Unie se obdobný výrobek vyrábí pouze v Indii a Turecku. Za účelem řádného posouzení přiměřenosti Turecka a Indie jako vhodných srovnatelných zemí Komise analyzovala informace týkající se obdobného výrobku, konkrétně počet výrobců, velikost domácího trhu, úroveň dovozu a význam obchodních a neobchodních překážek v obou zemích. Přihlásila se však pouze jedna společnost z Turecka a vyjádřila ochotu spolupracovat s Komisí, i přes mnohokrát opakované pokusy Komise o spolupráci s výrobci v Indii.
(54)
Turecko je třetí zemí s tržním hospodářstvím. Dovozní cla použitelná na obdobný výrobek činí 3 % v režimu DNV. Mezi Tureckem a Unií je uzavřena celní unie a dovozní cla mají tudíž v obou směrech nulovou úroveň. Podle všeho neexistují další cla ani jiné významné neobchodní překážky týkající se obdobného výrobku.
(55)
Podle tureckého výrobce, který vyjádřil ochotu spolupracovat při šetření, je to jediná společnost vyrábějící obdobný produkt v Turecku. Tato společnost má významný objem výroby a obdobný výrobek vyváží i prodává na domácím trhu, přičemž vývoz je vyšší než objem prodaný v tuzemsku.
(56)
Bez ohledu na neexistenci obchodních a neobchodních překážek nebylo během období šetření na turecký trh dovezeno žádné solární sklo. Současně Komise šetřením potvrdila, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi dosahoval během období šetření přiměřeného, nikoli však nadměrného zisku.
(57)
Na základě výše uvedeného a se zohledněním všech informací dostupných v této fázi šetření bylo Turecko prozatímně vybráno za srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2 Běžná hodnota
(58)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(59)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Turecku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující turecký výrobce prodává obdobný výrobek na domácím tureckém trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(60)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Za tím účelem byly tudíž zjištěny výrobní náklady tureckého výrobce během období šetření.
(61)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(62)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(63)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů tureckého výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku tureckého výrobce, které jsou ziskové.
(64)
Vzhledem k nedostatku technologie povrchové úpravy, která se během období šetření uplatňovala na solární sklo vyrobené v Turecku, a jelikož žádné turecké solární sklo nebylo vyrobeno plavením, několik typů výrobku se na tureckém domácím trhu vůbec neprodávalo. U těchto druhů výrobků, které se v období šetření v Turecku neprodávaly, ale byly vyváženy z ČLR do Unie, proto musela být běžná hodnota vypočítána podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů tureckého srovnatelného výrobce s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Náklady na povrchovou úpravu a na výrobu plavením vycházely z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývozní ceny
(65)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny proto vycházely z cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných.
3.5 Srovnání
(66)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(67)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(68)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.6 Dumpingové rozpětí
(69)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná vypočítaná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku v Turecku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(70)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku a pro výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, zjištěno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku stanovené v Turecku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, kterou si účtovala každá společnost. Dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce v ČLR. Úroveň spolupráce je podíl objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie uvedeném v podnětu (viz 15. bod odůvodnění výše).
(73)
Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření více než 80 % celkového vývozu do Unie. Na tomto základě bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanoveno na úrovni odpovídající nejvyššímu dumpingovému rozpětí zjištěnému u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(74)
Zjištěná prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením jsou následující:
Název podniku
Prozatímní dumpingové rozpětí
Společnosti zařazené do vzorku
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi group
74,0 %
Společnosti s individuálním dumpingovým rozpětím
Henan Yuhua
31,9 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, pro které se použije průměrná hodnota ze vzorku
79,8 %
Všechny ostatní společnosti
86,2 %
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(75)
Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření osm výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(76)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod celní položkou 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytl žadatel a sdružení výrobního odvětví Unie. Bylo-li to možné, tyto údaje byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 m2.
(77)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představovali 79 % celkového prodeje obdobného výrobku v Unii.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(78)
Během šetření se zjistilo, že produkce žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu.
(79)
Proto pro účely tohoto šetření není nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
4.3 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů poskytnutých žadatelem a sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe), které byly porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba Unie
19 440
28 504
35 258
29 040
Index (2008 = 100)
100
147
181
149
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(82)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba v Unii zvýšila o 49 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba solárního skla v Unii celkově výrazně vzrostla oproti roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz 142. bod odůvodnění níže).
4.4 Dovoz z dotčené země
4.4.1 Objem a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(83)
Dumpingový dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(84)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie na trhu. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 6,1 % na 28,7 %. Celkově se dumpingový dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(85)
Nárůst dumpingového dovozu z dotčené země byl daleko větší než zvýšení spotřeby dotčeného výrobku a obdobných výrobků v Unii. V důsledku toho mohli vyvážející výrobci mnohem více těžit z rostoucí spotřeby Unie a značně posílit své postavení na trhu.
4.4.2 Ceny dumpingového dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(86)
Průměrná cena dumpingového dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj:
žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(87)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(88)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 % v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(89)
Porovnání cen bylo provedeno podle čísla typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku z dumpingového dovozu dotčeného výrobku.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(91)
Jak je vysvětleno v 7. a 8. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(92)
Pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(93)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(94)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.6 Makroekonomické ukazatele
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(95)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
52 200
61 200
60 500
Index 2009
100
134
157
155
Objem výroby (1 000 m2)
17 540
24 674
28 766
22 885
Index
100
141
164
130
Využití kapacity
45 %
66 %
66 %
40 %
Index
100
105
105
84
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Svého vrcholu dosáhla výroba v roce 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu o 40 %. Třebaže byla úroveň výroby vyšší, míra využití kapacity se u výrobců v Unii snížila o 17 procentních bodů, protože výrobní odvětví Unie rozšířilo svou výrobní kapacitu v reakci na silnou poptávku až o 40 % v průběhu období šetření.
(97)
Ačkoli výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity; po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesala během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země.
4.6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(98)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Podíl na trhu
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(99)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 12 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 49 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 90,2 % v roce 2009 na 67,7 % v období šetření, tj. hlubokým propadem o 25 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než dumpingový dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby a jejich podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období snížil.
4.6.3 Růst
(100)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 366 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
4.6.4 Zaměstnanost a produktivita
(101)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
31,2
30,9
26,7
Index
100
100
99
86
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(102)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita zůstala relativně stabilní po celé období let 2009-2011. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %.
(103)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
4.6.5 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(104)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných dumpingových rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(105)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu pro toto posouzení relevantní.
4.6.6 Mikroekonomické ukazatele
(106)
Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
4.6.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(107)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Zdroj: Odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(108)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009.
(109)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění výše) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %.
(110)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly vývoj prodejních cen mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů bylo způsobeno poklesem objemu výroby, zatímco celkové náklady na výrobu mezi rokem 2011 a obdobím šetření ve skutečnosti klesly.
4.6.8 Náklady práce
(111)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(112)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. K největšímu růstu o 4,8 % však došlo mezi rokem 2011 a a obdobím šetření. Celkový růst nákladů práce lze zčásti vysvětlit inflací a náklady na snižování stavu zaměstnanců, které museli nést někteří výrobci v Unii v souvislosti s útlumem tohoto odvětví mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
4.6.9 Zásoby
(113)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(114)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v letech 2010 a 2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(115)
Šetření prokázalo, že vzhledem k objemovému i hodnotovému poklesu prodeje měli výrobci v Unii sklon nechávat si omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
4.6.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřovat si kapitál
(116)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,31 %
8,21 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(117)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(118)
Jak je vysvětleno výše, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době teprve zahajovali výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat dumpingový dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, tj. pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(119)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za celé posuzované období se celkově zvýšil.
(120)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(121)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví velice investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(122)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, např. v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %.
(123)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
4.7. Závěr ohledně újmy
(124)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího tempa růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo negativní vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(125)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(126)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala záporné hodnoty.
(127)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v 121. bodě odůvodnění, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží s dumpingovým dovozem z ČLR), aby se tak více rozředily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(128)
Proto lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie během období šetření nejen utrpělo podstatnou újmu, ale také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv dumpingového dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(129)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(131)
Ze šetření vyplynulo, že dumpingový dovoz v posuzovaném období výrazně rostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetřením se rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 89. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(132)
Šetření prokázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 27,2 %, což vedlo k vyššímu rozpětí cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila a v období šetření vykazovala ztráty.
(133)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrály rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2 Účinky jiných činitelů
5.2.1 Dovoz z třetích zemí
(134)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
3,60 %
3,11 %
3,65 %
3,52 %
Index
100
86
101
98
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(135)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 % v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,5 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(136)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(137)
Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(138)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
Období šetření
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(139)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku to s největší pravděpodobností způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (tj. USA, Kanada).
(140)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 byl zaznamenán další pokles na 5 %, když jim začal konkurovat levný čínský vývoz na hlavních vývozních trzích v třetích zemích. Jelikož trh Unie je hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie a také z toho důvodu, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, což se promítá do vícenákladů na dálkovou přepravu (kvůli rozbití a korozi), nelze v této fázi vyvodit závěr, že horší vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.3 Vývoj spotřeby
(141)
Jak bylo uvedeno výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 49 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 81 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo těžit. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25 % ve srovnání s rokem 2009 (- 14,1 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu strmě rostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 64,8 % a celkově se za celé období zvýšil o 366 %. Během posuzovaného období došlo k obrovskému 596 % nárůstu čínského dovozu.
(142)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, dumpingový dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Lze proto vyvodit předběžný závěr, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(143)
Podle informací, které má Komise k dispozici, kolem 80-85 % solárního skla se prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a zhruba 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla. Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (5). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně nastartovaly zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou (6). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(144)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.5 Závěr
(145)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány další možné příčiny újmy, jako je dovoz z dalších třetích zemí, spotřeba a situace některých uživatelů na trhu (např. výrobců solárních modulů), ale u žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nebylo shledáno, že by narušovala zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(146)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se proto předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(147)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(148)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a ostatní se potýkali s insolvencí. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(149)
Očekává se, že uložení antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu solárního skla. A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského dumpingového dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(150)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla insolvence hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém časovém měřítku vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(151)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(152)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, tj. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(153)
Bylo namítnuto, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Uložení cel by především nemělo vést k zastavení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(154)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
6.3 Zájem dodavatelů surovin
(155)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu těchto stran.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se rozhodně vyslovili pro uložení antidumpingových cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antidumpingových opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antidumpingových cel by mělo negativní dopad na jejich činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(157)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6 až 8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antidumpingová cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii. Možné zavedení antidumpingových cel tedy pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, ale to by nemělo mít závažný negativní dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(158)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antidumpingových cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření, předběžně zamítají.
6.5 Aspekty hospodářské soutěže
(160)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (týkal se i solárního skla) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antidumpingový nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokuty za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antidumpingových cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(161)
Uvedená tvrzení se předběžně zamítají. Zaprvé, kartel přestal fungovat nejpozději v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Zadruhé, kartel se netýkal žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku ani většiny stávajících výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antidumpingových cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(162)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo negativní dopad na trh anitreflexních potahových nátěrů solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních poskytovatelů antireflexních potahových nátěrů. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(163)
Za prvé, trh antireflexních potahových nátěrů je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii jsou na tomto segmentu trhu opravdu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují díky zdánlivě nižší kvalitě potahovaného solárního skla dovezeného z ČLR. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexní povrchovou úpravou. V důsledku toho se tento argument v této fázi zamítá. Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž k tomu, aby bylo možné měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Toto tvrzení se proto také předběžně zamítá.
6.6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů, neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(165)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(166)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(167)
Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu bylo zohledněno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a dosáhlo takového hrubého zisku z prodeje obdobného výrobku v Unii, jakého by výrobní odvětví tohoto typu mohlo dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů. Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(168)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(169)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(170)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(171)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tyto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Xinyi group
76,4 %
39,3 %
39,3 %
Hehe group
73,5 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glas group
85,3 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
30,3 %
17,1 %
17,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
79,5 %
38,4 %
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
85,3 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. Vzhledem k tomu, že ze strany vyvážejících výrobců byla zaznamenána vysoká úroveň spolupráce (více než 80 %, viz 15. bod odůvodnění), je tato celní sazba založena na nejvyšším individuálním rozpětí újmy stanoveným pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Sazba cla, která se vztahuje na „ostatní spolupracující společnosti“, je založena na váženém průměru vývozců zařazených do vzorku a použije se na všechny spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (s výjimkou společnosti Henan Yuhua, která podléhá individuálnímu clu na základě své žádosti o individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění)).
(173)
S případnými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (7) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
7.3 Závěrečná ustanovení
(174)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) spadajícího pod kód KN ex 7007 19 80 (kód TARIC 7007198010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
17,1 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
42,1 %
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění hlavních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí a/nebo před úředníkem pro slyšení z GŘ pro obchod, a to do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. listopadu 2013.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1205/2013 AL COMISIEI
din 26 noiembrie 2013
de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de sticlă solară din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 28 februarie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), inițierea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).
(2)
Ancheta a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 15 ianuarie 2013 de EU ProSun Glass (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală de sticlă solară a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
(3)
În urma publicării avizului de deschidere, Comisia a fost informată că produsul a fost definit în mod incorect la punctul 2 din avizul de deschidere. În consecință, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), s-a publicat o rectificare la avizul de deschidere, în care mica eroare a fost corectată.
(4)
La 27 aprilie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4), Comisia a anunțat inițierea unei proceduri antisubvenții paralele cu privire la importurile de sticlă solară originare din RPC în Uniune și a început o anchetă separată.
1.2. Înregistrarea
(5)
A fost primită împreună cu plângerea o cerere de înregistrare a importurilor de sticlă solară din țara în cauză, dar ulterior aceasta a fost retrasă, la 2 octombrie 2013.
1.3. Părțile în cauză
(6)
Comisia i-a informat în mod oficial pe reclamant, pe alți producători cunoscuți din Uniune, pe producătorii-exportatori din RPC cunoscuți, pe importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și autoritățile din RPC cu privire la deschiderea anchetei. Tuturor părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. De asemenea, Comisia i-a informat pe producătorii din potențialele țări analoge cu privire la deschiderea procedurii și i-a invitat să participe.
1.3.1. Eșantionarea
(a) Eșantionarea producătorilor din Uniune
(7)
Ancheta a arătat că industria din Uniune cuprinde în prezent șapte producători activi, printre care două IMM-uri. În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion a fost alcătuit din patru producători din Uniune cunoscuți Comisiei anterior deschiderii anchetei ca fiind producători de sticlă solară. Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum de vânzări reprezentativ al produsului similar și pe baza localizării geografice în perioada 1 ianuarie 2012 -- 31 decembrie 2012. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau peste 50 % din producția totală a Uniunii. Comisia a informat părțile interesate în legătură cu eșantionul de producători din Uniune propus, prin intermediul unei note adăugate la dosarul destinat consultării de către părțile interesate. De asemenea, Comisia a transmis o scrisoare producătorilor din Uniune, prin care i-a informat cu privire la eșantionul propus. Părțile interesate au fost, de asemenea, invitate în avizul de deschidere să își facă cunoscute punctele de vedere în privința eșantionului provizoriu.
(8)
De asemenea, un IMM și-a manifestat interesul de a face parte din eșantion. Comisia a decis să-l includă în eșantion împreună cu încă o societate, având în vedere cotele mai ridicate ale volumului de vânzări ale acesteia din urmă și să elimine din eșantion societatea cu volumul de vânzări cel mai mic. Nu s-au primit alte comentarii cu privire la eșantionul selectat în mod provizoriu. Prin urmare, Comisia a adăugat două societăți în eșantionul propus inițial și a eliminat o altă societate.
(9)
În cele din urmă, după vizitele de verificare, Comisia a decis să elimine una din cele cinci societăți incluse în eșantion, întrucât această societate a fost considerată nereprezentativă pentru industria din Uniune. Mai exact, aceasta era în faza de început a activității (ceea ce nu este cazul pentru industria din Uniune în ansamblul său), iar evoluția rentabilității sale nu ar fi oferit o imagine reală a situației industriei din Uniune.
(10)
Prin urmare, în cele din urmă, a fost selectat un eșantion care cuprinde patru producători din Uniune. Eșantionul final reprezintă 79 % din vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii. Așadar, se consideră că eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.
(11)
Trei din șapte producători din Uniune au solicitat, în baza dispozițiilor articolului 19 din regulamentul de bază, ca informațiile privind identitatea lor să rămână confidențiale. Aceștia au susținut că dezvăluirea identității lor ar putea aduce grave prejudicii activității pe care o desfășoară. Cererea lor a fost examinată și s-a constatat a fi justificată. În plus, având în vedere numărul limitat de producători din Uniune, s-a luat hotărârea să nu se dezvăluie nici măcar numele producătorilor din Uniune care nu au solicitat anonimatul, deoarece acest lucru ar putea conduce accidental la divulgarea identității celorlalți. Identitatea societății Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF”) este, cu toate acestea, deja cunoscută, deoarece aceasta a declarat public că este unul dintre reclamanți.
(b) Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați
(12)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii neafiliați au fost rugați să se declare și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere.
(13)
Patru importatori neafiliați au răspuns la formularul de eșantionare anexat la avizul de deschidere, în timp ce doar doi importatori au transmis răspunsul la chestionarul specific. Ținând cont de numărul limitat de importatori cooperanți, s-a considerat că nu este necesară eșantionarea.
(c) Alcătuirea eșantionului de producători-exportatori
(14)
Ținând seama de numărul mare de producători-exportatori, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare în vederea stabilirii dumpingului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă ar fi necesar să se apeleze la eșantionare și, dacă da, să selecteze un eșantion, producătorii-exportatori au fost invitați să se declare Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor care privesc produsul în cauză, pentru perioada 1 ianuarie 2012-31 decembrie 2012.
(15)
Doisprezece producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China, reprezentând peste 95 % din totalul exporturilor din China către Uniune în decursul acestei perioade, au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion.
(16)
Pe baza informațiilor primite și în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion provizoriu de cinci producători-exportatori pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi de sticlă solară în Uniune, care ar putea face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil.
(17)
Toate părțile în cauză, precum și autoritățile din RPC, au fost informate cu privire la eșantionul propus și au fost invitate să prezinte observații. În urma analizării observațiilor primite, Comisia a decis să mențină eșantionul propus alcătuit din cinci societăți și toate părțile interesate au fost informate în consecință cu privire la eșantionul final selectat.
(18)
Ulterior, ancheta a arătat că doi producători-exportatori incluși în eșantion au supraevaluat vânzările la export către Uniune și, prin urmare, fuseseră incluși în eșantion din motive nejustificate. Prin urmare, ambele societăți au fost excluse din eșantion, după ce li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații. În urma unei analize corespunzătoare a observațiilor prezentate de societăți, Comisia a concluzionat că acestea nu au furnizat cifrele eronate în mod intenționat și a decis că acestea ar trebui să fie considerate în continuare părți cooperante în sensul articolului 18 din regulamentul de bază.
(19)
În urma acestor excluderi, s-a analizat posibilitatea adăugării altor producători-exportatori în eșantion. Având în vedere însă că cele două excluderi au avut loc într-un stadiu avansat al anchetei, această posibilitate nu a fost considerată fezabilă, deoarece putea pune în pericol finalizarea anchetei în termenele legale.
(20)
Eșantionul revizuit de producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori de sticlă solară este, prin urmare, următorul:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd. și societățile afiliate („Grupul Flat Glass”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi”) și comerciantul său afiliat;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. și societățile afiliate („Grupul Hehe”).
(21)
Comisia a corectat volumul total al vânzărilor de produs în cauză din RPC după ce a fost informată cu privire la supraestimarea vânzărilor la export ale celor doi producători-exportatori [a se vedea considerentul (18) de mai sus]. Potrivit informațiilor furnizate de producătorii-exportatori cooperanți, eșantionul final reprezintă 50 % din volumul total al exporturilor în Uniune de produs în cauză în cursul perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2012 - 31 decembrie 2012. Acesta este, prin urmare, considerat a fi reprezentativ în ceea ce privește volumele exporturilor către Uniune de sticlă solară originară din RPC.
(d) Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare
(22)
Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor-exportatori chinezi care au solicitat acest lucru, precum și producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor neafiliați și asociațiilor acestora, precum și altor utilizatori care s-au declarat în termenele stabilite în avizul de deschidere.
(23)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea a patru producători-exportatori din China, din partea tuturor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, precum și din partea a doi importatori neafiliați din Uniune și a 12 utilizatori.
(24)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru stabilirea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor societăți sau grupuri de societăți.
(a)
Producători din Uniune
-
GMB/IF și alte societăți care fac obiectul tratamentului confidențial.
(b)
Importatori
-
Vetrad NV, Țările de Jos
(c)
Utilizatori
-
Sunerg Solar SRL, Italia
(d)
Producători-exportatori din RPC
-
Societăți incluse în eșantion:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Grupul Flat Glass”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd și Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Grupul Xinyi”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd. și Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Grupul Hehe”).
-
Societate care face obiectul examinării individuale:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua”).
(e)
Producător din țara analogă
-
Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC în cazul în care nu li se aplică tratamentul de economie de piață definit la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, s-a efectuat o vizită de verificare pentru stabilirea valorii normale pe baza datelor din Turcia, în calitate de țară analogă, la sediul următoarei societăți:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turcia
1.3.2. Perioada de anchetă și perioada examinată
(25)
Ancheta cu privire la dumping și la prejudiciu a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând din 1 ianuarie 2009 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(26)
Produsul care face obiectul prezentei anchete este sticla solară, și anume sticla sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 300-2 500 nm), rezistentă la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150k (măsurată conform EN 12150) și o rezistența mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3) (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(27)
Produsul în cauză se încadrează în prezent la codul NC ex 7007 19 80.
(28)
Sticla solară este una din componentele folosite la fabricarea modulelor fotovoltaice din siliciu cristalin și a modulelor fotovoltaice cu strat subțire care produc energie electrică, precum și la fabricarea colectoarelor termice plate folosite pentru producerea apei calde.
2.2. Produsul similar
(29)
Ancheta a arătat că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din RPC, produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune și produsul fabricat și vândut pe piața internă din Turcia, care a servit drept țară analogă, au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, cu titlu provizoriu, a fi „produse similare” în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
2.3. Afirmații cu privire la definiția produsului
(30)
Un importator a solicitat excluderea din sfera anchetei a sticlei pentru horticultură folosită pentru construirea serelor, susținând că, pentru sere, se folosește sticlă de dimensiuni foarte diferite, în timp ce sticla solară se produce numai la anumite dimensiuni standard. În plus, importatorul a furnizat un certificat care atestă că o parte din importurile sale au ca obiect sticla cu conținut de fier mai mare de 300 ppm. Prin urmare, în mod evident, partea corespunzătoare sticlei pentru horticultură importate nu intră în sfera prezentei anchete.
(31)
Un alt importator a susținut că sticla pentru mobilier pe care o importă (utilizată pentru rafturi de sticlă, panouri, blaturi pentru mese, panouri de uși glisante, alte plăci și blaturi etc.) are caracteristici identice sau foarte asemănătoare caracteristicilor tehnice ale sticlei solare, dar a solicitat excluderea acesteia din sfera anchetei, deoarece are o utilizare finală diferită. Cu toate acestea, pe baza probelor prezentate, se pare că cea mai mare parte a sticlei importate nu ar avea toate caracteristicile tehnice ale sticlei solare, astfel cum se descrie în considerentul 26 de mai sus. În special, șase tipuri de sticlă importată au conținut de fier mult mai mare de 300 ppm, în timp ce un singur tip de sticlă importată are conținut de fier mai mic de 300 ppm, însă factorul de transmisie a luminii solare este semnificativ mai mic decât minimul de 88 % necesar pentru a fi definită ca sticlă solară. Importatorul a afirmat că, deși aceste tipuri de sticlă nu îndeplinesc una dintre caracteristicile tehnice ale sticlei solare descrise la considerentul (26) de mai sus, ele sunt conforme cu clasificarea primară a sticlei solare, și anume „sticlă sodocalcică plană temperată”. Opinia preliminară a Comisiei este că numai acele tipuri de sticlă care îndeplinesc toate caracteristicile tehnice de sticlă solară trebuie să facă obiectul anchetei. În consecință, se concluzionează provizoriu că tipurile de sticlă menționate mai sus și importate de către importatorul respectiv nu intră în domeniul de investigare al anchetei.
(32)
Cu toate acestea, orice tipuri de sticlă pentru horticultură și pentru mobilier care pot avea caracteristici tehnice similare sticlei solare rămân, în această etapă, în sfera produsului în cauză, deoarece acestea pot fi utilizate drept sticlă solară.
(33)
Importatorul a afirmat, de asemenea, că sticla flotată (sticlă turnată pe baie de metal topit) ar trebui să fie exclusă din domeniul de aplicare al produsului, deoarece are un proces de producție diferit de cel al sticlei laminate în plăci, care este percepută de către importator ca singurul tip de sticlă solară. În plus, deoarece se presupune că produsele pentru amenajări interioare din sticlă flotată nu pot reprezenta un substitut pentru produsele din sticlă solară, s-a susținut că sticla flotată nu ar trebui să fie considerată produs similar și ar trebui să fie exclusă din sfera de aplicare al anchetei. Opinia preliminară a Comisiei este că sticla flotată nu poate fi exclusă din sfera de aplicare a anchetei, deoarece îndeplinește toate caracteristicile tehnice cuprinse la considerentul (26) de mai sus. În plus, ancheta a arătat că sticla flotată poate fi, în mod clar, utilizată ca sticlă solară și este produsă atât de industria din Uniune, cât și de exportatorii chinezi. În consecință, se concluzionează provizoriu că sticla flotată trebuie să rămână în sfera de aplicare a anchetei.
3. DUMPINGUL
3.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(34)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază în cazul producătorilor exportatori despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(35)
Pe scurt și numai cu valoare indicativă, aceste criterii sunt descrise în continuare:
(1)
deciziile economice se adoptă ca răspuns la condițiile pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
(2)
întreprinderile dispun de un set clar de documente contabile de bază care fac obiectul unui audit independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate cazurile;
(3)
nu există denaturări semnificative provenind de la precedentul sistem de economie planificată;
(4)
legislația privind falimentul și proprietatea asigură securitatea juridică și stabilitatea și
(5)
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței.
(36)
Zece societăți cooperante au solicitat aplicarea TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere de aplicare a TEP în termenele stabilite. În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (d) din regulamentul de bază, a fost efectuată o verificare a TEP la societățile care au fost incluse în eșantion, precum și la societatea care beneficiază de examinare individuală (a se vedea considerentul 48 de mai jos).
(37)
Rezultatul este că, în ceea ce privește următoarele patru societăți sau grupuri de societăți, s-a stabilit statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață.
-
Societăți incluse în eșantion:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Grupul Flat Glass”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd și Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Grupul Xinyi”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd. și Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Grupul Hehe”).
-
Societate care face obiectul examinării individuale:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua”).
(38)
Comisia a adunat toate informațiile considerate necesare și a verificat toate informațiile furnizate în cererile de aplicare a TEP la sediile întreprinderilor în cauză.
(39)
În cazul părților afiliate, Comisia examinează dacă grupul de societăți afiliate, în ansamblu, îndeplinește condițiile pentru aplicarea TEP. Prin urmare, în cazul în care o filială sau orice altă societate afiliată solicitantului din RPC este implicată, direct sau indirect, în producția sau vânzarea produsului în cauză, examinarea TEP se efectuează cu privire la fiecare societate în parte, precum și la grupul de societăți ca întreg.
(40)
În consecință, s-au verificat cererile de aplicare a TEP depuse de patru producători-exportatori (grupuri de societăți), compuși din unsprezece persoane juridice.
(41)
Verificarea a stabilit că niciunul dintre cei patru producători-exportatori (grupuri de societăți) care solicită aplicarea TEP nu îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(42)
Mai precis, trei producători-exportatori nu au reușit să demonstreze, nici individual, nici ca grup, că au avut un singur set clar de documente contabile care au făcut obiectul unei audit independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și, prin urmare, nu au îndeplinit criteriul 2 de aplicare a TEP.
(43)
În plus, cei patru producători-exportatori nu au reușit să demonstreze, nici individual, nici ca grup, că nu au fost supuși la denaturări semnificative provenind de la fostul sistem de economie planificată. În consecință, aceste societăți sau grupuri de societăți nu au îndeplinit criteriul 3 de aplicare a TEP. Mai exact, toți cei patru producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori au beneficiat de regimuri fiscale preferențiale.
(44)
În plus, unul dintre acești producători-exportatori nu a îndeplinit nici criteriul 3, având în vedere că mai multe societăți din cadrul grupului, în pofida situației financiare precare, au obținut o finanțare semnificativă în cursul perioadei de anchetă (și anterior acesteia), la tarife/rate ale împrumuturilor? care, în condițiile care predomină în mod normal într-o economie de piață, ar fi rezervate societăților cu o bună situație financiară. De asemenea, un alt grup de producători-exportatori nu a îndeplinit criteriul 3, având în vedere că societățile din cadrul grupului au achiziționat gaze naturale la tarife reduse de la un furnizor de stat.
(45)
Comisia a comunicat rezultatele anchetei cu privire la aplicarea TEP societăților în cauză, autorităților din RPC și reclamantului, lansându-le invitația să prezinte observații.
(46)
Observațiile primite nu au fost în măsură să modifice constatările preliminare ale Comisiei. După consultarea statelor membre în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c), tuturor solicitanților li s-a comunicat individual și oficial, la 13 septembrie 2013, decizia finală a Comisiei cu privire la cererea lor de aplicare a TEP.
(47)
În consecință, niciunul dintre cei patru producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori cooperanți din RPC care au solicitat aplicarea TEP nu a putut demonstra că îndeplinește toate criteriile menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și, prin urmare, cererile lor de aplicare a TEP au fost respinse.
3.2. Examinarea individuală
(48)
Unul dintre cei doi producători-exportatori care au fost incluși inițial în eșantion, dar excluși ulterior (a se vedea considerentul 18), a solicitat examinarea individuală, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, în cazul în care nu ar fi inclus în eșantion. În urma excluderii sale din eșantion și având în vedere faptul că o vizită de verificare în vederea aplicării TEP a avut deja loc (a se vedea considerentul 37 de mai sus), s-a considerat că efectuarea unei examinări individuale („EI”) a acestei societăți nu ar fi un efort nejustificat. Niciun alt producător-exportator care nu a fost inclus în eșantion nu a solicitat EI.
3.3. Valoarea normală
3.3.1. Alegerea țării analoge
(49)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, Comisia a prevăzut în avizul de deschidere că valoarea normală ar trebui să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață sau, în cazul în care nu se găsește o țară terță cu economie de piață, valoarea normală ar trebui să fie stabilită pe baza prețurilor din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Înainte de a recurge la prețurile Uniunii, Comisia ar urma să investigheze toate posibilitățile pentru selectarea unei țări analoge adecvate.
(50)
Părțile interesate au fost invitate să prezinte observații cu privire la alegerea unei țări analoge și cu privire la utilizarea prețurilor din UE.
(51)
S-au primit observații din partea China Chamber of Commerce for Import and Export of Light Industrial Products and Art-Crafts („Camera de comerț chineză pentru importul și exportul produselor din industria ușoară și de artizanat” - „CCCLA”), de la un importator neafiliat, precum și de la doi producători-exportatori chinezi, toți contestând utilizarea prețurilor Uniunii pentru stabilirea valorii normale. Turcia și India au fost prezentate drept țări analoge adecvate.
(52)
Între timp, în vederea investigării tuturor posibilităților pentru selectarea unei țări analoge adecvate, serviciile Comisiei au identificat unsprezece țări terțe cu economie de piață cu o posibilă producție de sticlă solară și, pe baza informațiilor disponibile în mod public, a invitat 24 de societăți din aceste țări să coopereze cu Comisia. Aceste țări au fost: Australia, India, Indonezia, Japonia, Arabia Saudită, Africa de Sud, Coreea de Sud, Taiwan, Thailanda, Turcia și Statele Unite ale Americii.
(53)
Pe baza informațiilor puse la dispoziția Comisiei, în afară de RPC și Uniune, numai India și Turcia produc produsul similar. În vederea evaluării corespunzătoare a caracterului adecvat al Turciei și al Indiei de țări analoge, Comisia a analizat informațiile privind produsul similar și, mai precis, numărul de producători, dimensiunea pieței interne, nivelul importurilor și importanța barierelor comerciale și necomerciale în ambele țări. Cu toate acestea, doar o societate din Turcia s-a declarat și și-a exprimat disponibilitatea de a coopera cu Comisia, în pofida numeroaselor încercări ale Comisiei de a obține și cooperarea unor producători din India.
(54)
Turcia este o țară terță cu economie de piață. Taxele la import aplicabile produsului similar reprezintă 3 % din tariful CNF (clauza națiunii celei mai favorizate). Datorită uniunii vamale dintre Turcia și UE, taxele la import aplicabile bilateral sunt de 0 %. Aparent, nu există alte taxe sau alte bariere necomerciale semnificative cu privire la produsul similar.
(55)
Potrivit producătorului turc care și-a exprimat disponibilitatea de a coopera în cadrul anchetei, aceasta este singura societate din Turcia care produce produsul similar. Societatea are o producție semnificativă și efectuează atât exporturi, cât și vânzări pe piața internă de produs similar, cantitatea exporturilor fiind mai mare decât cantitatea vândută pe piața internă.
(56)
În pofida lipsei barierelor comerciale și necomerciale, în perioada de anchetă, nu a existat practic niciun import de sticlă solară pe piața turcă. În același timp, ancheta Comisiei a confirmat că producătorul din țara analogă a înregistrat un profit rezonabil și nu unul excesiv în perioada de anchetă.
(57)
Având în vedere cele de mai sus și luând în considerare toate informațiile disponibile în acest stadiu al procedurii, Turcia a fost aleasă, cu titlu provizoriu, drept țară analogă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3.3.2. Valoarea normală
(58)
Având în vedere faptul că toate cererile de aplicare a TEP au fost respinse, valoarea normală pentru toți producătorii-exportatori din China a fost stabilită pe baza informațiilor primite de la producătorul din țara analogă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(59)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat în primul rând dacă vânzările produsului similar în Turcia către clienți independenți au fost reprezentative. S-a constatat că vânzările produsului similar efectuate de producătorul cooperant din Turcia pe piața internă din Turcia sunt reprezentative comparativ cu produsul în cauză exportat către Uniune de către producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion.
(60)
Comisia a analizat ulterior dacă aceste vânzări ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți. Operațiunile de vânzare au fost considerate profitabile atunci când prețul unitar a fost egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Prin urmare, s-a determinat costul de producție al producătorului turc în cursul perioadei de anchetă.
(61)
Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă din produsul în cauză s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor din tipul de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.
(62)
În cazul în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile din acel tip de produs, în cursul perioadei de anchetă.
(63)
În ceea ce privește tipurile de produs care nu au fost profitabile, valoarea normală a fost construită utilizând costul de fabricație al producătorului turc plus costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul aferent tipurilor de produse ale producătorului turc care sunt profitabile.
(64)
Din cauza lipsei unei tehnologii de acoperire pentru sticla solară produsă în Turcia în perioada de anchetă și având în vedere că sticla solară provenind din Turcia nu a fost produsă prin turnare pe baie de metal topit, nu au existat vânzări de mai multe tipuri de produse pe piața internă din Turcia. Prin urmare, pentru tipurile de produse care nu au fost vândute în Turcia în timpul PA, dar au fost exportate din RPC în Uniune, valoarea normală a trebuit să fie construită, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza costurilor de producție ale producătorului analog turc plus o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile generale și cheltuielile administrative („VG&A”) suportate și o marjă de profit. Costul acoperirii și costul procesului de producție prin turnare pe baie de metal topit s-au bazat pe datele furnizate de industria din Uniune.
3.4. Prețurile de export
(65)
Prețurile de export s-au bazat pe prețurile efectiv plătite sau exigibile pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.5. Comparație
(66)
Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe o bază franco fabrică. Marjele de dumping au fost stabilite prin compararea prețurilor franco fabrică individuale ale exportatorilor incluși în eșantion cu prețurile de vânzare pe piața internă ale producătorului analog sau cu valoarea normală construită, după caz.
(67)
Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.
(68)
Pe această bază, s-au operat ajustări pentru costurile de transport, de navlu și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și cheltuielile conexe, taxele și comisioanele la export, în cazul în care s-a demonstrat că aceste costuri au un impact asupra comparabilității prețurilor.
3.6. Marja de dumping
(69)
Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, valoarea normală medie ponderată construită pentru fiecare tip de produs similar în Turcia a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul de produs corespondent, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(70)
În temeiul articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion și pentru cei care au făcut obiectul unei EI au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată construită pentru fiecare tip de produs similar din Turcia, cu prețul mediu ponderat practicat de fiecare societate la export pentru tipul corespondent de produs în cauză, exprimat ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(71)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Respectiva marjă a fost stabilită pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.
(72)
În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din RPC, marjele de dumping au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare în RPC. Nivelul de cooperare este procentul reprezentat de volumul exporturilor realizate de producătorii-exportatori cooperanți către Uniune din volumul total al exporturilor din țara în cauză către Uniune raportat în plângere (a se vedea considerentul 15 de mai sus).
(73)
Nivelul de cooperare se consideră ridicat, având în vedere că importurile realizate de producătorii-exportatori cooperanți constituie peste 80 % din volumul total de exporturi către Uniune în cursul PA. Pe această bază, marja de dumping reziduală aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC a fost stabilită la un nivel corespunzător celei mai ridicate marje de dumping constatate pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion.
(74)
Marjele de dumping provizorii stabilite astfel, exprimate ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Denumirea societății
Marja de dumping provizorie
Societăți incluse în eșantion:
Grupul Flat Glass
86,2 %
Grupul Hehe
75,3 %
Grupul Xinyi
74,0 %
Societate cu marjă individuală de dumping
Henan Yuhua
31,9 %
Societăți cooperante neincluse în eșantion, pentru care se va aplica o medie a eșantionului
79,8 %
Toate celelalte societăți
86,2 %
4. PREJUDICIUL
4.1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii
(75)
Produsul similar a fost fabricat de opt producători din Uniune în cursul PA. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(76)
Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate de reclamant, datele macroeconomice furnizate de asociația industriei din Uniune (Glass for Europe) și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale în Uniune pentru PA. Întrucât sticla solară este importată în Uniune în cadrul unei poziții tarifare care acoperă și alte produse (7007 19 80 - Altele - Sticlă securit formată din foi lipite), care nu fac obiectul prezentei anchete, nu s-au putut utiliza statisticile Eurostat pentru a se constata volumul și valoarea importurilor. Volumul și valoarea importurilor s-au bazat pe datele furnizate de reclamant și de asociația industriei din Uniune. Atunci când a fost posibil, datele primite au fost verificate încrucișat cu răspunsurile la chestionar. Pe această bază, producția totală din Uniune a fost estimată la circa 21 734 000 m2 în cursul PA.
(77)
Conform explicațiilor de la considerentul 10 de mai sus, patru producători din Uniune au fost selectați în eșantion, reprezentând 79 % din producția totală a produsului similar în Uniune.
4.2. Stabilirea pieței relevante din Uniune
(78)
În cadrul anchetei, s-a constatat că producția niciunui producător din Uniune inclus în eșantion nu a fost destinată utilizării captive.
(79)
În consecință, în sensul prezentei anchete, nu este nevoie să se realizeze o analiză distinctă a vânzărilor captive.
4.3. Consumul la nivelul Uniunii
(80)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor totale ale Uniunii pe piața Uniunii, realizate de toți producătorii din Uniune, minus exporturile acestora plus importurile din RPC și importurile din alte țări terțe. După cum se explică în considerentul 76 de mai sus, stabilirea consumului la nivelul Uniunii s-a bazat pe datele furnizate de reclamant și de asociația industriei din Uniune (Glass for Europe), care au fost verificate, atunci când a fost posibil, încrucișat cu răspunsurile la chestionare primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(81)
Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
Consumul la nivelul uniunii (1 000 m2)
2009
2010
2011
PA
Consumul total la nivelul Uniunii
19 440
28 504
35 258
29 040
Indice
100
147
181
149
Sursă: Glass for Europe și reclamantul
(82)
În perioada examinată, consumul total al Uniunii a crescut cu 49 % între 2009 și PA, dar a scăzut în PA comparativ cu 2011. În termeni globali, consumul de sticlă solară la nivelul Uniunii a crescut semnificativ comparativ cu nivelul său din 2009. Acest lucru se datorează în principal creșterii consumului de produse finite, în special de module solare (a se vedea considerentul 142 de mai jos).
4.4. Importurile provenite din țara în cauză
4.4.1. Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză
(83)
Importurile care fac obiectul unui dumping în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Volumul importurilor (1 000 m2) și cota de piață
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor provenind din RPC (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indice
100
171
513
696
Cota de piață
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indice
100
117
283
466
Sursă: Glass for Europe și reclamantul
(84)
Volumul importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping în Uniune a crescut considerabil în perioada examinată, și anume cu 596 %. Acest lucru a dus la creșteri semnificative ale cotelor de piață ale importurilor care fac obiectul unui dumping în Uniune. În special, cota de piață a acestor importuri a crescut de la 6,1 % la 28,7 %. În termeni globali, importurile de produs în cauză care fac obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ, în ceea ce privește volumul și cota de piață, între 2009 și PA.
(85)
Ar trebui remarcat faptul că importurile care fac obiectul unui dumping au depășit cu mult creșterea consumului la nivelul Uniunii de produs în cauză și de produse similare. În consecință, producătorii-exportatori au putut beneficia mai mult de creșterea consumului din Uniune, consolidându-și astfel poziția pe piață.
4.4.2. Prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză și subcotarea prețurilor
(86)
Prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Prețurile de import (EUR/m2)
2009
2010
2011
PA
RPC
6,02
6,10
4,96
4,38
Indice
100
101
82
73
Sursă:
reclamantul și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor-exportatori din China
(87)
Prețul mediu de import al produsului în cauză a scăzut în cursul perioadei examinate. Prețul mediu de import a scăzut cu 27,2 %, de la 6,02 EUR/m2 în 2009 la 4,38 EUR/m2 în PA.
(88)
Pentru a putea determina subcotarea prețurilor în PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs, practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion și percepute de la clienții neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespondente pe tip de produs pentru importurile de la producătorii chinezi cooperanți incluși în eșantion, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate prin majorare, și anume costurile de vămuire, taxe, manipulare și încărcare. Aceste ajustări majorează prețul, în funcție de numărul de control al produsului, cu 7 până la 15 %.
(89)
Prețurile au fost comparate pentru fiecare număr de tip de produs și de produs secundar, pentru tranzacții la același nivel comercial, și ajustate în mod adecvat conform precizărilor de la considerentul 88, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în timpul PA, a indicat o marjă medie ponderată de subcotare cuprinsă între 10,6 % și 26,7 % din prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion raportat la importurile de produs în cauză care fac obiectul unui dumping.
4.5. Situația economică a industriei din Uniune
(90)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor factorilor economici cu un impact asupra situației industriei din Uniune pe durata perioadei examinate.
(91)
Așa cum s-a arătat la considerentele 7 și 8 de mai sus, eșantionarea a fost utilizată pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune.
(92)
În scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincția între indicatori macroeconomici și microeconomici privind prejudiciul. Comisia a analizat indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată pe baza datelor furnizate de industria din Uniune cu privire la toți producătorii din Uniune. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza răspunsurilor la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(93)
În sensul prezentei anchete, au fost evaluați următorii indicatori macroeconomici: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.
(94)
Au fost evaluați următorii indicatori microeconomici: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.
4.6. Indicatorii macroeconomici
4.6.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(95)
Totalul producției din Uniune, capacitatea de producție și gradul de utilizare a acestei capacități au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 4
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2009
2010
2011
PA
Capacitatea de producție (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indice 2009
100
114
124
140
Volumul producției (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indice
100
167
178
124
Gradul de utilizare a capacității
45 %
66 %
64 %
40 %
Indice
100
146
143
88
Sursă: reclamant și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune
(96)
Producția industriei din Uniune a crescut în cursul perioadei examinate în paralel cu consumul. Producția a atins un vârf în 2011 și apoi a scăzut cu 30 % în cursul PA. În contextul unei creșteri semnificative a consumului, producătorii din Uniune și-au mărit cu 40 % capacitatea de producție în cursul perioadei examinate. În pofida nivelurilor ridicate de producție, rata de utilizare a capacității producătorilor din Uniune a scăzut cu 5 puncte procentuale, în timp ce industria din Uniune și-a mărit capacitatea de producție ca răspuns la cererea puternică, ajungând la 40 % în cursul PA.
(97)
Chiar dacă industria din Uniune și-a extins capacitatea ca răspuns la creșterea consumului, nivelurile de producție ale industriei din Uniune au crescut cu o rată mai mică decât consumul, iar gradul de utilizare a capacității, după o creștere substanțială în primii trei ani din perioada examinată, a scăzut în cursul perioadei de anchetă, ceea ce a coincis cu o creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză.
4.6.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(98)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune și cota de piață a acesteia au evoluat după cum urmează în perioada examinată:
Tabelul 5
Volumul vânzărilor și cota de piață
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Indice
100
146
159
112
Cota de piață
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Indice
100
99
87
75
Sursă: Glass for Europe și reclamantul
(99)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut cu 12 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, în contextul unei creșteri cu 49 % a consumului la nivelul Uniunii, aceasta a dus la o scădere a cotei de piață a industriei din Uniune, de la 90,2 % în 2009 la 67,7 % în decursul PA, ceea ce înseamnă o scădere considerabilă, cu 25 %, în cursul perioadei examinate. Vânzările industriei din Uniune au crescut mult mai puțin decât importurile care fac obiectul unui dumping din țara în cauză. Prin urmare, producătorii din Uniune nu au putut beneficia pe deplin de creșterea consumului și, astfel, cota lor de piață a scăzut în cursul perioadei examinate.
4.6.3. Creșterea
(100)
Creșterea industriei din Uniune se reflectă în indicatorii săi de volum, cum ar fi producția, vânzările, dar mai ales în cota sa de piață. În pofida unei creșteri a consumului în cursul perioadei analizate, cota de piață a producătorilor din Uniune nu a crescut în paralel cu consumul. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în cursul perioadei, iar volumul importurilor a crescut. În cursul aceleiași perioade, cota de piață a importurilor din RPC a crescut cu 366 %. Faptul că industria din Uniune nu a putut beneficia în totalitate de creșterea pieței a avut un impact global negativ asupra situației sale economice.
4.6.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(101)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:
Tabelul 6
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2009
2010
2011
PA
Ocuparea forței de muncă - echivalent normă întreagă (ENI)
565
792
932
857
Indice
100
140
165
152
Productivitatea (1 000 m2/ENI)
31
37
34
25
Indice
100
119
108
82
Sursă:
reclamant și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune
(102)
În ansamblu, ocuparea forței de muncă a crescut între 2009 și PA cu 52 % Cu toate acestea, creșterea a avut loc în perioada de până în 2011, când a atins apogeul de 932 echivalent normă întreagă (ENI), ulterior, în cursul PA, scăzând la 857 ENI. Productivitatea a rămas relativ stabilă în perioada 2009-2011. Acest lucru se datorează parțial faptului că producția produsului similar este caracterizată de un grad ridicat de automatizare și necesită un efectiv redus de personal. În cursul PA, însă, aceasta a scăzut cu 24,4 % în comparație cu 2011. Acesta a fost rezultatul reducerii cu aproximativ 30 % a producției în cursul aceleiași perioade.
(103)
Prin urmare, ocuparea forței de muncă a scăzut în cursul PA, ca răspuns la evoluția producției Uniunii de produs similar în cursul PA.
4.6.5. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(104)
Toate marjele de dumping sunt net superioare nivelului de minimis. Ținând seama de volumul și de prețurile importurilor provenite din țara în cauză, impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune poate fi considerat substanțial.
(105)
Întrucât aceasta este prima anchetă antidumping privind produsul în cauză, redresarea în urma practicilor de dumping anterioare nu este relevantă.
4.6.6. Indicatorii microeconomici
(106)
După cum s-a arătat în considerentul 92 de mai sus, indicatorii microeconomici au fost analizați pe baza răspunsurilor la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Pentru majoritatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion, 2009 a fost anul în care au făcut primele investiții și au început producția produsului similar. Astfel, toți indicatorii analizați mai jos sunt influențați în mod semnificativ de această fază de demarare din 2009. În vederea indicării tendințelor fără efectul de denaturare al fazei de demarare a societăților incluse în eșantion, sunt prezentați și indicii corespunzători anului 2010.
4.6.7. Prețurile și factorii care afectează prețurile
(107)
Prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:
Tabelul 7
Prețurile medii de vânzare în Uniune
2009
2010
2011
PA
Prețul unitar mediu de vânzare pe piața Uniunii (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indice 2009
100
85
84
77
Indice 2010
117
100
98
90
Costul de producție unitar (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indice 2009
100
64
65
72
Indice 2010
156
100
101
112
Sursă: răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune
(108)
Prețurile unitare de vânzare au scăzut în mod continuu pe parcursul perioadei examinate, dar scăderea prețurilor a fost deosebit de pronunțată în cursul PA, când acestea au scăzut cu 7,9 % comparativ cu anul 2011, cu 9,5 % comparativ cu 2010 și cu 23 % comparativ cu anul 2009.
(109)
În pofida diferenței mari dintre prețul unitar mediu de vânzare practicat de industria din Uniune și prețurile importurilor din China, așa cum se explică în considerentul 89 de mai sus, subcotarea efectivă bazată pe o comparație în funcție de tipul de produs a fost mult mai mică, și anume între 10,6 % și 26,7 % în cursul perioadei de anchetă.
(110)
Costul unitar de producție a crescut cu mai mult de 10 % între 2011 și perioada de anchetă, în timp ce între 2010 și 2011 a rămas relativ stabil. Costul de producție a urmat, în general, tendința prețului de vânzare între 2009 și PA. Creșterea costului unitar de producție a fost determinată de scăderea volumului de producție, în timp ce costul total de producție a scăzut de fapt între 2011 și PA.
4.6.8. Costurile cu forța de muncă
(111)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 8
Costurile medii ale forței de muncă pe angajat
2009
2010
2011
PA
Costurile medii pe angajat (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indice 2009
100
98
107
112
Indice 2010
102
100
109
114
Sursă: răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune
(112)
Între 2009 și PA, costul mediu al forței de muncă pe angajat a crescut constant, în total cu 12 %. Cu toate acestea, creșterea cea mai importantă s-a înregistrat între 2011 și PA, și anume cu 4,8 %. Creșterea globală a costului cu forța de muncă poate fi explicată parțial prin inflație și costurile aferente disponibilizărilor suportate de unii dintre producătorii din Uniune, legate de încetinirea activității industriei între 2011 și PA.
4.6.9. Stocurile
(113)
Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 9
Stocuri
2009
2010
2011
PA
Stocurile finale (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indice 2009
100
122
108
115
Indice 2010
82
100
88
95
Sursă: răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune
(114)
Stocurile au crescut cu 7,3 % între 2011 și PA și cu 15 % între 2009 și PA, în timp ce între 2010 și 2011 au scăzut cu 11,6 %.
(115)
Ancheta a arătat că, având în vedere reducerea vânzărilor, atât ca volum, cât și ca valoare, producătorii din Uniune ar avea tendința de a păstra stocuri limitate din produsul similar. Prin urmare, creșterea stocurilor pentru produsul similar în cursul perioadei examinate constituie un factor relevant pentru a stabili dacă industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.
4.6.10. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital
(116)
Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 10
Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor
2009
2010
2011
PA
Rentabilitatea
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indice 2009
100
241
240
129
Indice 2010
- 244
100
99
- 174
Flux de numerar (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indice 2009
100
337
355
229
Indice 2010
-73
100
113
21
Investiții (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indice 2009
100
40
17
23
Indice 2010
253
100
42
59
Randamentul investițiilor
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indice 2009
100
339
393
66
Indice 2010
-72
100
139
- 120
Sursă: răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
(117)
Rentabilitatea pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări.
(118)
În 2009, cei mai mulți dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion au suferit pierderi, care, după cum s-a explicat mai sus, s-au datorat faptului că și-au început producția produsului similar la acel moment. În 2010, profitul mediu era deja de 8,31 %. Ulterior, rentabilitatea a scăzut ușor în 2011, când importurile care au făcut obiectul unui dumping au început să crească. În cele din urmă, industria a suferit pierderi semnificative în PA, și anume o scădere cu 276,6 % comparativ cu anul 2011.
(119)
Tendința fluxului net de numerar, care reprezintă un indicator al capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a-și autofinanța activitățile, a înregistrat o cădere pronunțată, de 81 %, între 2011 și PA. Acesta a crescut treptat începând cu 2010 și, în ansamblu, a crescut pe parcursul perioadei examinate.
(120)
Randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”) a fost exprimat ca profit sub formă de procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor.
(121)
Tabelul de mai sus arată că, ulterior fazei de demarare din 2009, când industria a realizat investiții importante în produsul similar, investițiile au scăzut în mod constant între 2009 și 2011 și apoi au crescut în cursul PA. Cu toate acestea, investițiile au rămas la un nivel scăzut în PA, comparativ cu nivelurile din 2009. Investițiile realizate în cursul PA au vizat în principal cercetarea și dezvoltarea, precum și îmbunătățirea și întreținerea tehnologiei și a proceselor de producție în scopul sporirii eficienței. În special, industria a investit în noi tipuri de produse care nu au fost importate din RPC în aceeași perioadă și care au făcut obiectul unor activități intense de cercetare și inovare.
(122)
Prin contrast, randamentul investițiilor a scăzut cu 34 % între 2009 și 2012. Totuși, acesta a crescut în mod constant înaintea PA, și anume cu 293 % între 2009 și 2011, însă a scăzut cu 186 % în cursul PA, comparativ cu anul 2011.
(123)
În ceea ce privește capacitatea de mobilizare a capitalului, s-a constatat o deteriorare constantă a capacității industriei din Uniune de a genera numerar pentru produsul similar și, prin urmare, o deteriorare a situației financiare a industriei din Uniune.
4.7. Concluzie privind prejudiciul
(124)
Analiza situației industriei din Uniune arătă o tendință clară de scădere a majorității indicatorilor principali de prejudiciu. În contextul unei creșteri generale a consumului, producția totală a crescut în perioada examinată. Deși volumul vânzărilor a crescut, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în cursul PA pe fondul unei creșteri mai mari a consumului în cursul perioadei examinate. Prețul mediu de vânzare a scăzut puternic în perioada examinată, având un efect negativ asupra tuturor indicatorilor de performanță financiară, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.
(125)
În perioada examinată, volumul total al vânzărilor industriei din Uniune a crescut. Cu toate acestea, creșterea volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost însoțită de o scădere puternică a prețului mediu de vânzare, precum și a cotei de piață a industriei din Uniune.
(126)
Având în vedere cele de mai sus, ancheta a confirmat în special faptul că prețurile de vânzare ale industriei din Uniune sunt inferioare costurilor de producție, ceea ce are un efect negativ asupra rentabilității industriei din Uniune, care a atins niveluri negative semnificative în cursul PA.
(127)
Cu toate acestea, capacitatea a evoluat pozitiv între 2009 și PA. În plus, cu toate că investițiile au scăzut între 2009 și PA, ele au crescut între 2011 și PA. Acest lucru se datorează faptului că, așa cum se explică în considerentul 121, societățile incluse în eșantion au continuat investițiile în produsul similar concentrându-se, printre altele, pe unele tipuri de produse pentru nișe de piață pentru care nu există încă exporturi din țara în cauză și care se bazează pe activități intense de cercetare și inovare. În același timp, este evident că industria din Uniune trebuie, de asemenea, să fie capabilă să producă și să vândă volume mari de tipuri de produse mai de bază (care sunt în prezent importate la prețuri de dumping din RPC), în vederea diluării costurilor fixe și obținerii de economii de scară.
(128)
Prin urmare, se poate concluziona nu numai că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în cursul PA, ci și că a căutat în mod activ modalități de reducere a expunerii sale la importurile de produs în cauză, prin dezvoltarea de produse inovatoare, care nu sunt încă importate din țara în cauză.
(129)
Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează, cu titlu provizoriu, că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(130)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care să poată fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, pe lângă importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, prejudicia industria din Uniune, astfel încât să se garanteze că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
5.1. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping
(131)
Ancheta a arătat că importurile care au făcut obiectul unui dumping au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, volumul lor crescând semnificativ cu 596 %, iar cota lor de piață cu 366 %. Prin urmare, se confirmă faptul că volumul importurilor și cota de piață pentru produsul în cauză au crescut vertiginos în cursul perioadei examinate. A existat o coincidență clară, în timp, între creșterea importurilor care au făcut obiectul unui dumping și pierderea cotei de piață deținute de industria din Uniune. De asemenea, ancheta a stabilit că, așa cum s-a menționat în considerentul 89 de mai sus, importurile care au făcut obiectul unui dumping au generat o subcotare a prețurilor industriei din Uniune în cursul PA.
(132)
Ancheta a arătat că prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping au scăzut cu 27,2 % în cursul perioadei examinate și au condus la o creștere a marjelor de subcotare. Confruntată cu această presiune extremă asupra prețurilor, industria din Uniune a depus eforturi considerabile pentru a-și reduce costurile de producție. În pofida acestor eforturi, nivelul extrem de scăzut al prețurilor importurilor din China a forțat industria din Uniune să-și reducă și mai mult prețurile de vânzare până la niveluri nerentabile. Astfel, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut dramatic în cursul perioadei examinate și a înregistrat pierderi în cursul PA.
(133)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează, cu titlu provizoriu, că prezența importurilor care fac obiectul unui dumping și creșterea masivă a cotei lor de piață la prețuri constant inferioare celor practicate de industria din Uniune au avut un rol hotărâtor în ceea ce privește prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
5.2. Efectele altor factori
5.2.1. Importurile din țări terțe
(134)
Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 11
Importurile din țări terțe (1 000 m2)
2009
2010
2011
PA
Volumul (m2)
700
886
1 287
1 023
Indice
100
127
184
146
Cota de piață
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indice
100
86
101
98
Prețul mediu EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indice
100
96
91
80
Sursă: Glass for Europe și plângerea
(135)
Volumul importurilor din alte țări terțe a crescut cu 46 % în cursul perioadei examinate, odată cu creșterea consumului din Uniune. Cota lor de piață a scăzut ușor în cursul PA comparativ cu anul 2011 (3,5 %), dar, în general, a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Turcia este al doilea exportator ca mărime după RPC, urmată de India.
(136)
Informațiile disponibile privind importurile din toate țările terțe arată că prețul mediu de import a fost mai mare decât prețul mediu la importurile din China. Acest lucru este valabil și pentru prețul unitar pentru anumite tipuri de produs în cauză. Pe de altă parte, prețul mediu la importurile din țările terțe a fost asemănător cu prețul mediu al industriei din Uniune sau mai mare decât acesta.
(137)
Din aceste motive, în special având în vedere volumele importurilor și cotele de piață ale țărilor terțe, precum și nivelurile lor de prețuri, se poate concluziona, cu titlu provizoriu, că importurile din țările terțe nu au fost în măsură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
5.2.2. Performanța la export a industriei din Uniune
(138)
Volumul exporturilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion a evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 12
Performanța la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion
2009
2010
2011
PA
Valoarea vânzărilor la export (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indice
100
103
142
36
Volumul vânzărilor la export (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indice
100
117
185
52
Prețul mediu (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indice
100
87
77
70
Sursă: răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
(139)
Vânzările la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut între 2009 și 2011, dar au scăzut brusc în cursul PA cu 74 %, ca valoare, și cu 71,9 %, ca volum. Pe baza răspunsurilor primite de la exportatorii chinezi incluși în eșantion, acest lucru se datorează cel mai probabil prețurilor foarte scăzute ale exporturilor din China către destinațiile importante ale exporturilor industriei Uniunii (și anume SUA, Canada).
(140)
Vânzările la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au constituit, în anul 2009 (în faza de demarare), 20 % din totalul vânzărilor lor, ca volum, pe parcursul anului 2010, 11 %, iar în anul de vârf 2011, doar 14 %. Anul 2012 a înregistrat o scădere suplimentară la 5 %, atunci când întreprinderile au intrat în competiție cu prețurile reduse ale exporturilor chinezești către destinații importante din țări terțe. În consecință, întrucât piața Uniunii este principala piață pentru industria din Uniune și pentru că sticla solară este relativ grea și fragilă, ceea ce se traduce în costuri suplimentare pentru transport pe anumite distanțe (din cauza riscului de spargere și de coroziune), nu se poate concluziona în acest stadiu că performanța redusă la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
5.2.3. Evoluția consumului
(141)
Pe baza informațiilor de mai sus, consumul în Uniune a crescut cu 49 % între 2009 și PA. Acesta a atins apogeul în 2011, când a crescut cu 81 % comparativ cu 2009. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut beneficia de această creștere a consumului. Cota sa de piață a scăzut în mod constant în perioada examinată, ajungând la o scădere de 25 % în perioada de anchetă, comparativ cu 2009 (- 14,1 % comparativ cu 2011). În contrast, cota de piață deținută de China a înregistrat o creștere bruscă, chiar și atunci când consumul a scăzut între 2011 și PA, ducând la o creștere cu 64,8 % între 2011 și PA și o creștere totală de 366 % pe parcursul întregii perioade. Importurile din China au înregistrat o creștere masivă pe durata perioadei examinate, și anume de 596 %.
(142)
Întrucât consumul din Uniune a crescut în cursul perioadei examinate, evoluția sa este de natură să întărească legătura de cauzalitate dintre creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune, nefiind o cauză a prejudiciului suferit de industria din Uniune. În plus, chiar și în cursul PA, când consumul a scăzut, importurile din China care fac obiectul unui dumping au fost în măsură să determine în continuare o creștere a cotei lor de piață în detrimentul industriei din Uniune. Prin urmare, se poate concluziona, cu titlu provizoriu, că scăderea consumului în cursul PA nu a fost de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
5.2.4. Tendințe ale sectorului modulelor solare
(143)
Potrivit informațiilor deținute de Comisie, în jur de 80-85 % din vânzările de sticlă solară se realizează către producătorii de module solare (module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și module fotovoltaice cu strat subțire) și în jur de 15-20 % din vânzări se realizează către producătorii de colectoare termice solare plate folosite pentru producerea de apă caldă. Prin urmare, tendințele observate în sectorul modulelor solare au un impact important asupra consumului de sticlă solară. Consumul de module solare a crescut constant de-a lungul aceleiași perioade, și anume în perioada 2009-2012, și, chiar dacă a existat o scădere în 2012, nivelul de consum a rămas cu 221 % mai mare decât în 2009 și cu 44 % mai mare decât în 2010 (5). În plus, s-a stabilit că, deși cererea de module în Uniune a fost inițial generată de tarifele fixe (FIT), nu s-a putut concluziona că reducerile acestor taxe (la sfârșitul anului 2011 și începutul anului 2012) au rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciu (6). Acest lucru s-a datorat faptului că cererea de module solare a rămas relativ ridicată față de aceeași perioadă 2009-2012.
(144)
În consecință, nivelul consumului de module solare și, ca urmare, cererea de sticlă solară au rămas ridicate în cursul perioadei examinate. Scăderea sa ușoară în 2012 nu poate fi considerată în sine drept un factor de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping din RPC și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
5.2.5. Concluzie
(145)
Ancheta a stabilit că există o legătură de cauzalitate între prejudiciul important suferit de industria din Uniune și importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping. Au fost analizate și alte cauze posibile al prejudiciului, cum ar fi importurile din alte țări terțe, consumul și situația pieței unora dintre utilizatori, cum ar fi cea a modulelor solare, și niciuna dintre acestea, analizate atât individual, cât și colectiv, nu s-a dovedit a fi de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care au făcut obiectul unui dumping din RPC și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
(146)
Având în vedere analiza menționată mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, se concluzionează, cu titlu provizoriu, că importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
6. INTERESUL UNIUNII
(147)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, există motive imperioase să se concluzioneze că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz specific. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diverselor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor, ale furnizorilor de materii prime și ale utilizatorilor produsului în cauză.
6.1. Interesul industriei din Uniune
(148)
Industria din Uniune a angajat în mod direct aproximativ 860 de persoane în cursul PA pentru producerea și vânzarea produsului similar. Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping originare din țara în cauză, în cursul perioadei de anchetă. Unii producători din Uniune au fost deja nevoiți să își închidă unitățile de producție, în timp ce alții s-au confruntat cu insolvența. Dacă nu se vor lua măsuri, este foarte probabil ca deteriorarea situației economice a industriei din Uniune să se accentueze.
(149)
Se preconizează ca instituirea unor taxe antidumping provizorii să restabilească condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile produsului similar pentru a reflecta costurile de producție și a-și îmbunătăți astfel rentabilitatea. Se poate preconiza, de asemenea, ca instituirea unor măsuri să permită industriei din Uniune să-și recâștige, cel puțin parțial, cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact pozitiv asupra situației sale financiare generale. În plus, industria din Uniune ar trebui să beneficieze de un acces mai ușor la capital și să realizeze investiții suplimentare în cercetare și dezvoltare și în inovare în sectorul sticlei solare. În cele din urmă, este posibil ca unii producători din Uniune care au fost nevoiți să-și înceteze producția ca urmare a presiunii exercitate de importurile din China care au făcut obiectul unui dumping să își reînceapă activitatea. În ansamblu, conform acestui scenariu, ar fi garantate nu numai locurile de muncă existente, dar ar exista, de asemenea, perspectiva rezonabilă a unei extinderi a producției și a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă.
(150)
În absența unor măsuri, se preconizează pierderi suplimentare ale cotei de piață și o deteriorare suplimentară a rentabilității industriei din Uniune. Această situație nu ar fi viabilă pe termen scurt și mediu. În consecință, pe lângă numărul mare de producători din Uniune care au fost deja forțați să iasă de pe piață, alți producători ar putea fi amenințați cu insolvența, ceea ce, pe termen scurt și mediu, ar duce probabil la dispariția industriei din Uniune, cu repercusiuni importante asupra locurilor de muncă existente.
(151)
Prin urmare, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că instituirea de taxe antidumping este în interesul industriei din Uniune.
6.2. Interesul importatorilor și al comercianților neafiliați
(152)
Cei doi importatori cooperanți au avut ca principală activitate comercializarea produsului în cauză. Ambii importatori și-au diversificat sursele de produs în cauză, și anume nu s-au aprovizionat numai din RPC, ci și din Uniunea Europeană și din țări terțe.
(153)
S-a invocat argumentul că instituirea de măsuri cu privire la produsul în cauză va afecta negativ activitatea importatorilor. În primul rând, instituirea de taxe nu ar trebui să conducă la eliminarea tuturor importurilor din RPC. În al doilea rând, deși se preconizează că instituirea de măsuri va avea un efect negativ asupra situației financiare a importatorilor care importă numai sau în principal din RPC, având în vedere posibilitatea de a importa din țări terțe, este de așteptat ca importatorii să fie flexibili și să-și schimbe sursele de aprovizionare, dacă consideră necesar.
(154)
Prin urmare, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că instituirea de măsuri la nivelul propus ar putea avea un anumit impact negativ asupra situației importatorilor neafiliați ai produsului în cauză, dar că impactul este atenuat de faptul că importatorii și comercianții pot folosi alte surse de aprovizionare, atât din țări terțe, cât și din industria din Uniune, care are capacitatea de a-și crește producția, și, în niciun caz, nu ar depăși impactul pozitiv asupra altor părți.
6.3. Interesul furnizorilor de materii prime
(155)
Niciun furnizor de materii prime nu a cooperat la anchetă. În lipsa informațiilor provenite de la acești furnizori, nu a existat nicio dovadă că instituirea de măsuri ar dăuna intereselor acestor părți.
6.4. Interesul utilizatorilor
(156)
Toți utilizatorii care au oferit răspunsuri sunt producători de module solare și/sau de colectoare termice. Trei utilizatori s-au declarat a fi ferm în favoarea instituirii de taxe antidumping, argumentând că industria din Uniune produce sticlă solară de calitate superioară care nu poate fi întotdeauna furnizată de societățile chineze. Prin contrast, alți trei utilizatori s-au declarat împotriva instituirii de măsuri antidumping. Acești utilizatori se așteaptă ca instituirea taxelor antidumping să aibă un impact negativ asupra activității lor comerciale. Aceștia se așteaptă să nu fie în măsură să-și crească prețurile pentru consumatorii finali, având în vedere situația dificilă a industriei modulelor solare.
(157)
Potrivit informațiilor prezentate de către utilizatori, sticla solară reprezintă doar aproximativ 6-8 % din costurile totale ale modulelor solare. Astfel, sticla solară reprezintă doar o parte limitată a costurilor și a valorii finale a modulelor fotovoltaice. În plus, se poate estima că, în cazul în care se instituie taxe antidumping cu privire la sticla solară importată din RPC, impactul asupra costurilor totale ale modulelor solare ar trebui să fie mai mic de 1 %. Acest lucru se datorează în principal faptului că utilizatorii cooperanți cumpără cantități semnificative de sticlă solară de la producători din Uniune. În consecință, deși posibila instituire a unor taxe antidumping ar determina cel mai probabil o creștere ușoară a prețurilor factorilor de producție pentru module solare, acestea ar trebui să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra costurilor și asupra prețurilor finale ale industriei de module solare din Uniune.
(158)
În plus, unii dintre utilizatori au deja alte surse de aprovizionare, cum ar fi Turcia și India, care nu ar fi influențate negativ de instituirea taxelor antidumping. Alți utilizatori pot alege, de asemenea, alte surse de aprovizionare, fie din țări terțe, fie din industria din Uniune.
(159)
Având în vedere cele de mai sus, argumentele invocate de unii utilizatori împotriva instituirii de măsuri sunt respinse provizoriu.
6.5. Aspecte referitoare la concurență
(160)
Un importator a susținut că, întrucât unii producători din Uniune au făcut parte dintr-un cartel mondial al sticlei plate (sticla solară face și ea parte din această categorie) și au fost amendați de către Comisia Europeană în anul 2007, aceștia utilizează instrumentul antidumping ca o modalitate de a-și recupera pierderile cauzate membrilor cartelului, provenind din amenzi și din pierderea cotei de piață în Uniune. În plus, în cazul în care accesul la piața Uniunii ar fi limitat prin intermediul unor taxe antidumping, vor exista stimulente mai puternice pentru producătorii din Uniune pentru a intra într-un cartel sau pentru a adopta un alt comportament anticoncurențial în ceea ce privește produsele cu capacități reduse de creștere a volumului în Uniune, cum ar fi produsele de mobilier pentru amenajări interioare.
(161)
Aceste argumente sunt respinse provizoriu. În primul rând, cartelul a fost desființat încă din 2007. Prin urmare, efectele din trecut ale cartelului nu au avut niciun impact asupra industriei în cursul perioadei examinate. În al doilea rând, acesta nu se referea la niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion și nici la majoritatea actualilor producători din Uniune care au cele mai mari volume de vânzări. În al treilea rând, nu se preconizează ca posibila instituire a unor taxe antidumping să aibă un impact asupra comportamentului concurențial al industriei din Uniune, deoarece, pe de o parte, aceasta nu va schimba structura pieței Uniunii și, pe de altă parte, societățile au obligația generală de a respecta normele naționale și din Uniune aplicabile în materie de concurență, indiferent dacă se impun sau nu taxe.
(162)
De asemenea, un importator a susținut că instituirea unor taxe ar avea un impact negativ asupra pieței Uniunii de straturi antireflectorizante pentru sticla solară. Această piață, identificată de către importator drept o piață conexă, se presupune a fi dominată de producătorii din Uniune, iar instituirea de măsuri ar consolida poziția acestora în detrimentul furnizorilor concurenți de straturi antireflectorizante. În plus, s-a susținut că importatorii se confruntă cu dificultăți în obținerea de comenzi de la producătorii din Uniune sau în primirea unor astfel de comenzi într-o perioadă rezonabilă de timp și la prețuri rezonabile.
(163)
În primul rând, piața straturilor antireflectorizante este vizată de anchetă și nu reprezintă o piață conexă. Ancheta a arătat că, într-adevăr, producătorii din Uniune rămân în continuare competitivi pe această piață de nișă, în pofida prețurilor relativ mari pe care le percep, datorită calității aparent inferioare a sticlei solare acoperite cu straturi antireflectorizante importate din RPC. Cu toate acestea, nu există dovezi că industria din Uniune nu ar fi în măsură să satisfacă o posibilă creștere a cererii de sticlă solară acoperită cu straturi antireflectorizante. Prin urmare, acest argument a fost respins în această etapă. În ceea ce privește afirmațiile că producătorii din Uniune au refuzat să onoreze sau să livreze comenzi la timp și la prețuri rezonabile, depinde în întregime de fiecare producător să-și aleagă strategia comercială, în măsura în care producătorul sau producătorii respectivi nu beneficiază de o poziție dominantă unică sau comună pe piața relevantă. Concurența de pe piața Uniunii este suficient de mare, ceea ce permite schimbarea și/sau diversificarea furnizorilor. Prin urmare, și acest argument a fost respins în mod provizoriu.
6.6. Concluzie privind interesul Uniunii
(164)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, evaluându-se toate interesele în ansamblu, inclusiv interesul industriei din Uniune, al importatorilor și al utilizatorilor, că nu există motive întemeiate împotriva instituirii de măsuri provizorii cu privire la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză.
7. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(165)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(166)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune, fără a depăși marjele de dumping constatate.
(167)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profit, înainte de impozitarea vânzărilor produsului similar în Uniune, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Se consideră că o marjă de profit de 8,3 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în absența dumpingului prejudiciabil. Această marjă de profit se bazează pe profitul mediu realizat de producătorii din Uniune incluși în eșantion în 2010, când importurile de produs în cauză erau încă reduse și, prin urmare, nu ar fi putut denatura condițiile normale de concurență.
(168)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 8,3 % menționată mai sus la costul de producție din cursul PA al producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(169)
Majorarea de preț necesară a fost ulterior stabilită prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC care au fost incluși în eșantion, astfel cum s-a stabilit pentru calcularea subcotării prețului, cu prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut pe piața Uniunii în cursul PA de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost ulterior exprimate ca procentaj din valoarea CIF de import medie ponderată.
7.2. Măsuri provizorii
(170)
Luând în considerare cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de sticlă solară originară din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula taxei celei mai mici.
(171)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping s-au stabilit prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de dumping. În consecință, nivelurile taxei antidumping provizorii, exprimate în procente din prețul CIF la frontiera comunitară, înainte de vămuire, se stabilesc după cum urmează:
Societatea
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Taxă antidumping provizorie
Grupul Xinyi
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Grupul Hehe
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Grupul Flat Glass
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Alte societăți cooperante
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Toate celelalte societăți
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Astfel, ele reflectă situația constatată pe parcursul prezentei anchete cu privire la aceste societăți. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel în mod exclusiv importurilor de produs în cauză originare din țările în cauză și fabricate de întreprinderile respective și, deci, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele în cauză importate, fabricate de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Datorită gradului ridicat de cooperare din partea producătorilor-exportatori (de peste 80 %, a se vedea considerentul 15 de mai sus), această taxă se bazează pe cea mai mare marjă individuală de prejudiciu stabilită pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion. Taxa aplicabilă „altor societăți cooperante” se bazează pe media ponderată a exportatorilor incluși în eșantion și se aplică tuturor societăților cooperante neincluse în eșantion [(cu excepția Henan Yuhua, care face obiectul accizelor stabilite în mod individual ca urmare a cererii sale de examinare individuală (a se vedea considerentul 48 de mai sus)].
(173)
Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pe societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui adresată Comisiei (7) și ar trebui să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat în consecință, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
7.3. Dispoziții finale
(174)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și ar putea fi modificate în etapa finală a anchetei. De asemenea, ar trebui să se precizeze că respectivele concluzii privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Se instituie o taxă antidumping provizorie pentru importurile de sticlă solară, și anume sticlă sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 300-2 500 nm), rezistentă la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150 K (măsurată conform EN 12150) și o rezistența mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3), produs încadrat în prezent la codul NC ex 7007 19 80 (codul TARIC 7007198010), și originare din Republica Populară Chineză.
2. Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de întreprinderile menționate în continuare, se stabilește după cum urmează:
Societatea
Taxă antidumping provizorie
Cod adițional TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Alte societăți cooperante enumerate în anexa I
38,4 %
Toate celelalte societăți
42,1 %
B999
3. Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.
4. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
5. Dacă nu se specifică altfel, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
1. Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor pentru DG Comerț, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
2. În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 noiembrie 2013.