PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 214/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 845/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu oceli s organickým povlakem a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k prozatímním informacím písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Další inspekce na místě proběhly v prostorách následující společnosti:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se mělo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky.
(6)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
2.1. Období šetření
(7)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
3.1. Žádosti o vyloučení výrobku
(8)
V 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je stanoveno, že Komise obdržela několik žádostí o vyloučení některých typů výrobku a že tato otázka nebyla ke dni zveřejnění prozatímního nařízení uzavřena.
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací byly obdrženy další žádosti, které se staly předmětem následující analýzy:
3.1.1. Ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu
(10)
Uživatel oceli s organickým povlakem podal žádost, aby byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu vyloučena z definice výrobku. Z šetření vyplynulo, že kovový povlak chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzikálně a chemicky odlišným od oceli s organickým povlakem, jež je předmětem šetření. Ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu je takřka výhradně používána v obalech na potraviny a v kabelovém odvětví. Výrobní odvětví Unie rovněž vysvětlilo, že nemělo v úmyslu, aby tento výrobek patřil do definice výrobku. Z tohoto důvodu byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu z definice výrobku, který je předmětem šetření, vyloučena.
(11)
Čínské sdružení železa a oceli (China Iron and Steel Association - CISA), dva dovozci a jeden uživatel navrhli vyloučení dalších čtyř typů výrobku. Tyto žádosti byly analyzovány a zamítnuty, jak je uvedeno níže.
3.1.2. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou
(12)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť tyto výrobky nejsou zařazeny do kódů KN, které jsou předmětem šetření. Barvení nebo nanášení povlaků je určeno pouze pro ochranu proti korozi, a proto jsou tyto výrobky zařazeny do kódu KN 7208, a nikoli do kódu KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou, nejsou zařazeny do definice výrobku, a nemohou být tudíž z této definice vyloučeny.
3.1.3. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm
(13)
Sdružení CISA a dva dovozci požádali o vyloučení oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm - představující 5-10 % dovozu z Číny - a uvedli, že se přímá hospodářská soutěž mezi čínským vývozem a produkcí výrobního odvětví Unie týká pouze oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,25 mm až 0,6 mm.
(14)
Tato žádost byla zamítnuta vzhledem k tomu, že ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm vyrábějí a prodávají jak čínští vývozci, tak i výrobní odvětví Unie, a že si těmito výrobky tudíž jasně navzájem konkurují. Nebyl předložen žádný důkaz na podporu tvrzení, že si ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm navzájem nekonkurují, a že by se tudíž jednalo o rozdílný typ výrobku. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a totéž konečné použití, a jedná se tudíž o tentýž výrobek.
3.1.4. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým slitinou hliník-zinek
(15)
Oba dovozci tvrdili, že licenci na výrobu tohoto typu výrobku mají pouze čtyři výrobci v Unii a že jej ve skutečnosti vyráběla pouze jedna společnost. Tvrdili také, že se tento výrobek svými vlastnostmi liší od pozinkované oceli s organickým povlakem.
(16)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť dva uvedené typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, jejich použití se překrývá a během období šetření tento typ výrobku vyráběli nejméně dva spolupracující výrobci v Unii. Je třeba poznamenat, že do Unie tento typ výrobku během období šetření vyvážel pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce.
3.1.5. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým zinkovou slitinou
(17)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť v rozporu s tvrzením jednoho z uživatelů je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
3.2. Žádost o začlenění výrobku
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu, která je zařazena do kódů TARIC 7210122010 a 7210500010, byla začleněna do definice výrobku. Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené kódy nebyly začleněny do původního podnětu a fyzikální a technické vlastnosti výrobků spadajících pod tyto kódy se liší od vlastností výrobků, jichž se podnět týká.
3.3. Dotčený výrobek
(19)
Vzhledem k tomu, že bylo vyloučení oceli s organickým povlakem opatřené kovovým povlakem chromu nebo cínu akceptováno, pozměňují se tímto vyloučením prozatímní zjištění týkající se dotčeného výrobku, která jsou uvedena v 13. a 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(20)
Dotčeným výrobkem jsou tudíž určité výrobky z oceli s organickým povlakem, tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
3.4. Obdobný výrobek
(21)
Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky, pokud jde o závěry uvedené v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují se prozatímní zjištění týkající se obdobného výrobku.
4. DUMPING
(22)
Několik čínských vyvážejících výrobců předložilo své připomínky týkající se dumpingu poté, co byla čínským vyvážejícím výrobcům uložena prozatímní opatření a poskytnuty prozatímní informace Komise.
4.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 21. až 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Ani jedna ze dvou skupin spolupracujících vývozců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, nemohla prokázat splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2. Individuální zacházení
(24)
Dva vyvážející výrobci v ČLR splnili kritéria pro přiznání individuálního zacházení (40. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Další zúčastněná strana opět podala žádost o přiznání individuálního zacházení a individuálního zjišťování. Tato strana svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve skutečnosti stáhla zpět, ale nadále žádala o přiznání individuálního zacházení, jakož i individuálního zjišťování. Tato žádost byla považována za žádost o individuální zjišťování, a byla tudíž zařazena do žádostí uvedených v 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádost o individuální celní sazbu, jak je podrobněji popsáno níže v 26. až 31. bodě odůvodnění, byla pro tuto stranu zamítnuta.
(25)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, potvrzuje se 39. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zjišťování
(26)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení osm vyvážejících výrobců. Jak je vysvětleno v 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež se tímto potvrzují, byla u jednoho vyvážejícího výrobce, společnost Union Steel China, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, provedena inspekce v rámci přezkumu jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(27)
Vzhledem ke všem dalším žádostem o individuální zjišťování se dospělo k závěru, že individuální zjišťování by způsobilo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření. Tyto žádosti tudíž nebyly akceptovány.
(28)
Jedna ze stran tvrdila, že její žádost nemůže být považována za administrativní zátěž, neboť po uplynutí prozatímní fáze útvarům Komise zbývá stále ještě šest měsíců do okamžiku přijetí konečných rozhodnutí. Mimo jiné v nedávných řízeních útvary Komise přiznaly individuální zjišťování po uplynutí prozatímní fáze.
(29)
Jiná strana - již zmíněná v 24. bodě odůvodnění- tvrdila, že by jí mělo být přiznáno individuální zjišťování, neboť potřebné informace předložila ve stanovené lhůtě a individuální zjišťování již bylo přiznáno jinému vyvážejícímu výrobci, společnosti Union Steel China.
(30)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána podle jednotlivých případů, přičemž je zohledněn počet předložených žádostí a doba, která je k dispozici pro účely posouzení těchto žádostí. Vzhledem k počtu předložených žádostí, k omezené době, jež byla k dispozici po přezkoumání vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané vyvážejícím výrobcem, který nebyl do vzorku zařazen, a procesním lhůtám, jež musejí být dodrženy, bylo v tomto případě rozhodnuto, že tyto žádosti nemohou být akceptovány, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše.
(31)
Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Union Steel China, okolnosti byly rozdílné, neboť u této společnosti již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
4.4. Běžná hodnota
4.4.1. Srovnatelná země
(32)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se výběru Kanady jakožto srovnatelné země. Potvrzuje se tudíž 43. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(33)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Kanadě). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a na základě vypočtené běžné hodnoty kanadského výrobce obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací dva čínští vyvážející výrobci uvedli, že Komise neposkytla potřebné informace týkající se běžné hodnoty ve srovnatelné zemi, zejména pokud jde o rozdílné typy výrobku, srovnatelnost výrobků, reprezentativnost a úpravy.
(35)
Tato tvrzení byla akceptována částečně. Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být zpřístupněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, což znamená, že současně zajistila, aby bylo se všemi důvěrnými údaji poskytnutými jediným kanadským výrobcem zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Vyvážející výrobci mohli díky informacím, které jim byly poskytnuty, pochopit metodiku použitou v souladu s článkem 2 základního nařízení. Bylo nicméně zjištěno, že k jednotlivým typům výrobku mohly být poskytnuty podrobnější informace v podobě rozpětí s cílem dodržet důvěrnost údajů. Takové údaje byly zpřístupněny v okamžiku poskytnutí konečných informací. Navíc byly poskytnuty podrobnější informace o tom, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní, a informace o úrovni úprav běžné hodnoty.
(36)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uznala, že podrobnější údaje byly skutečně předloženy, avšak uvedla, že některé údaje stále chyběly, zejména pokud jde o úroveň výrobních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu.
(37)
Pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, byly jako základ použity výrobní náklady nejpodobnějších výrobků, přičemž tyto náklady byly v případě potřeby upraveny. Ačkoli nebyly totožné s výrobky vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci, typům výrobku prodávaným čínskými vyvážejícími výrobci se nicméně velmi podobaly, neboť rozdíl spočíval obvykle pouze v tloušťce organického povlaku. Rozdíly ve výrobních nákladech tudíž byly shledány jako velmi malé.
(38)
Jak tato strana ve svém podání uznala, Komise poskytla konečné informace obsahující podrobnější údaje v podobě rozpětí, včetně údajů týkajících se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku ve srovnatelné zemi, jež byly použity pro výpočet běžné hodnoty, údajů týkajících se celkové úrovně úprav běžné hodnoty, údajů týkajících se konečné běžné hodnoty podle skupiny složené z jednotlivých typů výrobku, údajů týkajících se reprezentativnosti, povahy a účinků úprav běžné hodnoty.
(39)
Z výše uvedeného vyplývá, že poskytnutí konečných informací, které proběhlo v souladu s požadavky článku 20 základního nařízení, zúčastněným stranám umožnilo jasné pochopení metodiky použité v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení a všem stranám byla dána příležitost, aby se k poskytnutí konečných informací vyjádřily. Dospělo se tudíž k závěru, že poskytnutí informací bylo úplné a že práva na obhajobu zúčastněných stran byla plně dodržena.
(40)
Jedna strana tvrdila, že v případech, kdy byla vypočtena běžná hodnota, zůstal zdroj prodejních, správních a režijních nákladů a zisk nevysvětlen. V 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že prodejní, správní a režijní náklady, jakož i ziskové rozpětí kanadského výrobce u typů výrobku, jež byly shledány jako ziskové, byly použity v případě, že bylo nutné vypočítat běžnou hodnotu. V souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení jsou prodejní, správní a režijní náklady a zisk založeny na ověřených nákladech výrobce ve srovnatelné zemi a na ověřeném prodeji prováděném tímto výrobcem na domácím trhu v běžném obchodním styku.
(41)
Vzhledem k výše uvedenému se potvrzuje 50. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5. Vývozní cena
(42)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6. Srovnání
(43)
Dvě strany uvedly, že Komise neposkytla dostatečné informace týkající se srovnatelnosti typů výrobku a jejich reprezentativnosti na úrovni typu výrobku.
(44)
Jak je vysvětleno v 35. bodě odůvodnění výše, Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny příslušné údaje, které bylo možno uvést s přihlédnutím k ustanovením o důvěrnosti obsaženým v základním nařízení. V návaznosti na uvedené tvrzení učiněné po poskytnutí prozatímních informací byly skutečně předloženy podrobnější informace podle typu výrobku, včetně uvedení důvodů, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní a proč musela být vypočtena běžná hodnota.
(45)
Po inspekci na místě u kanadského výrobce ve srovnatelné zemi byly běžné hodnoty pro některé typy výrobku upraveny směrem dolů o rozdíly ve fyzických vlastnostech v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, a to zejména z důvodu zjištění toho, že kvalita organického povlaku používaného kanadským výrobcem u některých typů výrobků byla odlišná od kvality organického povlaku, který používali čínští vyvážející výrobci. Z těchto úprav vyplynula nižší běžná hodnota u dotčených typů výrobku.
(46)
Jedna strana žádala o informace o částkách odpovídajících každé z úprav běžné hodnoty. Tyto údaje nebylo možno poskytnout, aby byla dodržena důvěrnost údajů předložených kanadským výrobcem. Celkové procento úprav bylo nicméně zveřejněno v okamžiku poskytnutí konečných informací a vyplynulo z něj, že dopad úprav byl zanedbatelný.
(47)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, typy výrobku prodávané na domácím trhu se velmi podobaly typům výrobku, které prodávali čínští vyvážející výrobci, a to i v případě, že byl mezi nimi zjištěn určitý rozdíl. Bylo zjištěno, že tyto výrobky byly podobné, pokud jde o kvalitu oceli, šířku podkladu a tloušťku použitého podkladu a o typ a množství použitého kovového povlaku.
(48)
V případě potřeby se provedla úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech - jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše - z důvodu rozdílné kvality organického povlaku použitého u některých typů výrobku. V zájmu posouzení tržní hodnoty tohoto rozdílu se zohlednil rozdíl v průměrných nákladech ve srovnání s nejpodobnějším typem výrobku, jakož i mezinárodní tržní ceny.
(49)
Tatáž strana zjišťovala, zda byly náklady na dopravu a na pojištění zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů. Je třeba poznamenat, že zahrnuty nebyly, neboť srovnání bylo provedeno na základě cen ze závodu.
(50)
Jedna strana uvedla, že její žádost o úpravu v souvislosti s hodnotou tří faktur měla být zohledněna a že tomu tak mělo být i u jedné konkrétní prodejní transakce, na níž nebyl brán ohled. Uvedená žádost se týkala kompenzace vyplacené zákazníkovi v souvislosti s prodejem, k němuž došlo před obdobím šetření, která byla však vyřízena formou slevy z hodnoty těchto tří faktur vydaných během období šetření, což vedlo k tomu, že byla hodnota těchto faktur uměle snížena. Žádost společnosti byla přijata. Požadovaná úprava byla provedena a prodejní transakce, která byla omylem opomenuta, byla zařazena do výpočtu vývozní ceny.
(51)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika stanovená v 58. a 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které dotyčný výrobek nevyráběly, byly uvedeny v normativní části tohoto nařízení. Tyto obchodní společnosti byly nyní z normativní části vyřazeny a v současnosti jsou uvedeny pouze vyvážející výrobci.
(54)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, zcela nepatrné úpravě vývozní ceny, jak je uvedeno v 45. a 50. bodě odůvodnění výše, a neexistenci jakýchkoli dalších připomínek jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Jiné spolupracující společnosti
55,0
Nespolupracující společnosti
68,1
(55)
Na základě skutečností uvedených v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR vypočteno za použití nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy výrobků vyvážejících výrobců. Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše, vyrovnávacím clům vyplývajícím z vývozních subvencí, která byla v současně probíhajícím antisubvenčním řízení uvalena na tentýž výrobek, a k neexistenci jakýchkoli dalších připomínek se celostátní úroveň dumpingu stanoví na 68,1 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
5. ÚJMA
5.1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 63. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Trh Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se trhu Unie, potvrzuje se 65. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Spotřeba v Unii
(58)
Mnohé zúčastněné strany upozornily po zveřejnění prozatímního nařízení na některé nesrovnalosti ve zveřejněných údajích o újmě. Komise údaje opět prozkoumala a v případě potřeby revidovala údaje týkající se výrobního odvětví Unie a trhu Unie. Přestože tato revize měla za následek změnu některých číselných údajů pro určité roky, zůstávají trendy, a tudíž i závěry týkající se těchto údajů obecně beze změny.
(59)
Po revizi vysvětlené výše se celková spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to zejména v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, které se projevily především v odvětví stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a vzrostla od roku 2009 do období šetření o 18 procentních bodů, nicméně zůstala pod původní úrovní z roku 2008.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se spotřeby v Unii, potvrzuje se 70. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Dovoz do Unie a podíl na trhu
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto: procentuální podíl na trhu se změnil v důsledku změn hodnot spotřeby:
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(63)
Změnou ve výše uvedených údajích o spotřebě se změnil procentuální podíl dovozu z ČLR na trhu ve srovnání s údaji zveřejněnými v prozatímním nařízení. Trend však zůstává beze změny. Podíl dovozu z ČLR na trhu se výrazně zvýšil z 9,1 % na začátku posuzovaného období na 14,6 % na konci posuzovaného období. Po snížení v roce 2009, které odráží prudký pokles spotřeby v důsledku hospodářské krize, se dovoz znovu rychle zvýšil, přičemž podíl na trhu se za jeden rok znovu dostal na úroveň z roku 2008, tedy na úroveň před vypuknutím hospodářské krize, a na konci období šetření tuto úroveň významně překročil.
5.4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
(64)
Po poskytnutí informací požadoval jeden vyvážející výrobce další informace o výpočtu cenového podbízení v případě, že se typ výrobku vyvážený z ČLR a typ výrobku prodávaný na trhu Unie výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly. Požadoval rovněž informace o tom, zda byla provedena úprava o fyzické rozdíly v případě, že nebyla zjištěna naprostá shoda mezi výrobky.
(65)
Pokud se vyvážený typ výrobku a typ výrobku prodávaný výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V těchto případech se porovnávalo s velmi podobným typem výrobku, který se lišil pouze tloušťkou podkladu.
(66)
Když velmi podobných typů výrobku bylo několik, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie bez ohledu na to, zda tloušťka podkladu u tohoto levnějšího typu výrobku byla menší či větší. Úprava o fyzické rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se cen dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se 78. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se předběžných poznámek o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, nemění se závěry uvedené v 82. až 85. bodě odůvodnění.
6.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku (makroekonomické ukazatele)
(69)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 86. až 92. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity
74 %
57 %
65 %
68 %
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(70)
Ačkoli se údaje nepatrně změnily, trendy a závěry stanovené v 87. a 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nemění, a tudíž se potvrzují. Výroba v roce 2009 prudce klesla, v roce 2010 o něco vzrostla a v období šetření sice zůstala stabilní, avšak stále pod úrovněmi z roku 2008. Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období neměnná, zatímco využití kapacity bylo v důsledku vývoje výroby menší.
6.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8 %
58,8 %
58,1 %
53,9 %
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(71)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se objem prodeje zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body. Potvrzují se tudíž závěry stanovené v 90. a 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období šetření
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(72)
Vzhledem k tomu, že se údaje nepatrně změnily, závěry týkající se zaměstnanosti stanovené v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 93. až 108. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.3.1. Průměrné jednotkové ceny reprezentativních výrobců v Unii
(74)
Po poklesu jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo růst nákladů a v zájmu jejich pokrytí mohlo pouze mírně zvýšit ceny, což přesně stačilo na udržení téže nízké úrovně ziskovosti za rok 2010 a během období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
(75)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.3. Stav zásob
(76)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.4. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
(77)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu
22 %
24 %
22 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(78)
Přestože byly údaje zveřejněné v prozatímním nařízení opraveny, nemění se zjištění týkající se využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje. Průměrná hodnota na tunu závislého prodeje zůstala během posuzovaného období stabilní a byla o 3 % nižší než prodejní cena, kterou výrobci v Unii zařazení do vzorku během období šetření účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
6.4. Závěr ohledně újmy
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená ve 110. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Dvě zúčastněné strany se po zveřejnění prozatímního nařízení ozvaly s tvrzením, že pro vymezení újmy jsou relevantnější údaje aktuálnější a že Komise neměla považovat za výchozí bod pro analýzu újmy rok 2008, ale spíše rok 2009. Uvedly, že podle judikatury WTO je pro vymezení újmy relevantnější použít místo údajů z minulosti údaje aktuálnější a že výsledek srovnání stavu z počátku a konce určitého období ve velké míře závisí na tom, která léta byla použita, neboť z jednoročního časového posunu může vyplynout rozdílný výsledek. Ze srovnání od roku 2009 do konce období šetření tudíž vyplývá rozdílný trend než ze srovnání období od počátku posuzovaného období do konce období šetření.
(81)
Toto tvrzení nebylo přijato. Posuzované období bylo vymezeno v souladu s běžnou praxí a doporučeními WTO jako objektivní období tří až čtyř let sahající až do konce období šetření, které je samo o sobě dvánáctiměsíčním obdobím, jež je ukončeno co nejblíže dni zahájení šetření.
(82)
I kdyby posuzované období začalo v roce 2009, zjištění týkající se podstatné újmy by bylo nadále platné. Zvýšením dovozu během uvedeného období výrobní odvětví Unie nedosáhlo svého cílového zisku, přestože došlo ke zvýšení objemů výroby, prodeje a k růstu produktivity. Zvyšující se spotřeba po roce 2009 byla pokryta dovozy z Číny, a nikoli výrobním odvětvím Unie, které od roku 2009 do konce období šetření ztratilo podíl na trhu.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Účinky dumpingového dovozu
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 115. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
Období šetření
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(84)
Malé změny údajů výrobního odvětví Unie nepatrně ovlivnily také údaje o podílech dovozu ze třetích zemí na trhu.
(85)
Některé zúčastněné strany napadly rozhodnutí Komise zahájit šetření pouze proti Číně, a nikoli proti Indii a Jižní Koreji, třebaže objemy dovozu a cenové trendy byly s objemy dovozu a cenovými trendy ČLR shodné.
(86)
Jak je uvedeno ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objemy dovozu z Indie v průběhu posuzovaného období klesly a dovoz z Jižní Koreje se zvýšil pouze o 4 %. Indické ceny se snížily o 12 % a jihokorejské ceny zůstaly stabilní, ale vždy vyšší než ceny uplatňované ČLR. Komise neobdržela žádný důkaz či tvrzení o dumpingu a újmě vyplývající z dovozů z těchto zemí, a proto se tento argument zamítá.
(87)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(88)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 123. až 124. bod odůvodnění.
7.2.3. Dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(89)
Některé strany nadále tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno ve 125. bodě prozatímního nařízení, objem dovozu výrobního odvětví Unie z ČLR představoval až 40 % celkového dovozu z ČLR. Toto tvrzení není podloženo žádnými důkazy a nelze jej potvrdit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(90)
Po poskytnutí konečných informací jeden dovozce uvedl, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR velká množství dotčeného výrobku, a k potvrzení této skutečnosti využil svých údajů o dalším prodeji.
(91)
Skutečnost, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR určitá množství dotčeného výrobku, se nezpochybňuje. I když se nicméně použijí vlastní údaje uvedeného dovozce, je zmíněný objem menší než 1 % celkového dovozu z ČLR, a je tudíž zanedbatelný. Jak je uvedeno ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představoval dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR během období šetření 2-3 % celkového dovozu.
(92)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(93)
Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA znovu uvedlo, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům, s nimiž je ve spojení, za dotovanou cenu, čímž jim umožnilo prodávat za nižší cenu než jejich konkurenti v navazujícím odvětví. Nebyl nicméně předložen žádný důkaz, který by vedl ke změně závěrů Komise uvedených ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, byl malý (2 %) a že se v této věci nejednalo o újmu způsobenou vlastní vinou.
(94)
Sdružení CISA rovněž zpochybnilo údaje o nákladech na výrobu oceli s organickým povlakem a v širším slova smyslu cenu oceli s organickým povlakem účtovanou stranám, které jsou ve spojení. Vzhledem k prodejní ceně žárově pozinkovaných svitků - suroviny používané při výrobě oceli s organickým povlakem - CISA uvedlo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem během období šetření nemohly přesáhnout 900 EUR za tunu.
(95)
Přestože Komise nezpochybňuje údaje poskytnuté sdružením CISA, pokud jde o náklady na výrobu žárově pozinkovaných svitků, byly náklady na výrobu oceli s organickým povlakem ověřeny u všech výrobců Unie zařazených do vzorku. Komise vítá skutečnost, že celkové výrobní náklady (suroviny, zpracování, nanášení povlaků, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.) odpovídají nákladům stanoveným v 74. bodě odůvodnění výše.
(96)
Sdružení CISA poté uvedlo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám, které jsou ve spojení, je ztrátový, a způsobuje tudíž výrobnímu odvětví Unie újmu. To je založeno na srovnání celkových výrobních nákladů (978 EUR za tunu) s průměrnou cenou pro odběratele, kteří jsou ve spojení (965 EUR za tunu).
(97)
Pokud by tvrzení, že by z jednoduchého matematického srovnání vyplynula ztrátovost prodeje stranám, které jsou ve spojení, bylo pravdivé, znamenalo by to, že by výrobní odvětví Unie neslo stejné prodejní, správní a režijní náklady a další režijní náklady související s prodejem jak v případě závislého prodeje, tak i prodeje stranám, které nejsou ve spojení. Jak je uvedeno ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej stranám, které jsou ve spojení, probíhal na základě metody nákladů a přirážky (metoda „cost plus“), a výrobní odvětví Unie tudíž tímto prodejem své náklady získávalo nazpět.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 126. až 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.5. Hospodářská krize
(99)
Po lhůtě k předložení připomínek týkajících se poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana poukázala na oznámené uzavření jednoho závodu v Belgii a na to, že se v důsledku vyšší moci objevily potíže v běžné výrobě a při přepravě z ostatních zařízení v Belgii. Podle zúčastněné strany to je důkazem nedostatečného zabezpečení dodávek oceli s organickým povlakem v EU a také důvodem k tomu, aby dovozcům a uživatelům bylo umožněno svobodně využívat zdrojů oceli s organickým povlakem v zemích EU a Číně.
(100)
Tyto argumenty byly zamítnuty. Vzhledem k malému využití kapacity v EU nepředstavuje zabezpečení dodávek žádný problém, neboť dostupná kapacita výrobního odvětví Unie je přiměřená. V každém případě zařízení, jež byla v Belgii uzavřena, ocel s organickým povlakem nevyrábějí. Zabezpečení dodávek je pochopitelně důležité, ale navržená cla v tomto případě nejsou stanovena s cílem zastavit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, nýbrž jen předejít tomu, aby byly dodávky na trhu Unie předmětem dumpingu.
(101)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 128. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(102)
Některé strany dále tvrdily, že výrobci Unie mají strukturální nadbytek kapacity převyšující celkovou spotřebu v Unii. Tato tvrzení byla vyslovena v dřívější fázi a rozpracována ve 130. až 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly k této věci předloženy další důkazy, potvrzuje se závěr těchto bodů odůvodnění.
7.2.7. Zvýšení výrobních nákladů
(103)
Některé strany dále uvedly, že zdrojem újmy způsobené výrobcům v Unii je zvýšení jejich výrobních nákladů během posuzovaného období. Z výše uvedených údajů vyplývá, že se výrobní náklady zvýšily v průměru pouze o 6 %. Pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu z ČLR, mohlo by výrobní odvětví Unie přenést toto zvýšení na své odběratele; ceny se však snížily o 3 %. Tvrzení, že výrobní náklady byly příčinou újmy, se tudíž zamítá.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(104)
Na základě výše uvedených skutečností se nemění prozatímní zjištění uvedená ve 133. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Potvrdila se rovněž prozatímní zjištění týkající se účinků jiných známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie: tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
8. ZÁJEM UNIE
8.1. Výrobní odvětví Unie
(105)
Po poskytnutí předběžných informací nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace týkající se zájmu výrobců Unie. Potvrzuje se proto 138. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zájmu těchto zúčastněných stran.
8.2. Dovozci, obchodníci a uživatelé
(106)
Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky dovozců a dalších zúčastněných stran, nicméně pokud jde o zájem dovozců, obchodníků a uživatelů, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace. Potvrzují se tudíž prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto stran uvedená ve 144. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8.3. Závěr ohledně zájmu Unie
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
Po poskytnutí prozatímních informací dvě zúčastněné strany uvedly, že poskytnuté údaje neobsahovaly dostatek informací a vysvětlení, pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení a rozpětí prodeje pod cenou. V prozatímních informacích je vysvětleno, že některé hodnoty nebyly zveřejněny z důvodů zachování důvěrnosti, neboť dotčený model byl vyráběn pouze jedním nebo dvěma výrobci v Unii. V okamžiku poskytnutí konečných informací byla pro tyto modely zveřejněna rozpětí.
(109)
Zúčastněné strany také zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie pro výpočet rozpětí újmy. Tvrdily, že takový zisk je vzhledem k současné ekonomické situaci nadsazený a nereálný a že rok 2008 nebyl, pokud jde o ziskovost, rokem reprezentativním, neboť byl pro odvětví oceli rokem výjimečným.
(110)
Toto tvrzení se zamítá. Za prvé, ziskovost v případě oceli s organickým povlakem byla ve skutečnosti větší před rokem 2008 než v roce 2008, což je v rozporu s tvrzením, že rok 2008 byl rokem výjimečným. Za druhé, cílový zisk je ziskem, kterého lze dosáhnout při neexistenci dumpingového dovozu. Rok 2008 byl posledním rokem, ve kterém výrobní odvětví Unie nebylo ještě zcela zasaženo účinky dumpingového dovozu, a je tudíž vhodným základem pro stanovení cílového zisku.
(111)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany opět zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie, jakož i označení roku 2008 rokem reprezentativním, pokud jde o ziskovost. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, jaký by byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 v případě, že by nedošlo k hospodářské krizi, se tento argument zamítá. Argument uvedených stran, podle něhož byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 ovlivněn hospodářskou krizí, což z roku 2008 učinilo rok výjimečný, by navíc poukazoval na to, že zisk vytvořený v roce 2008 je nižší než zisk, který by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v běžném roce.
(112)
Zúčastněné strany rovněž zdůraznily, že objemy dovozu z ČLR byly nejnižší v roce 2009, spíše než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, je nemožné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie.
(113)
Sdružení CISA dále uvedlo, že zisk dosažený v roce 2008 z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nelze použít jako cílový zisk, neboť právě v roce 2008 byl zaznamenán největší rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, relevantní.
(114)
Sdružení CISA dále navrhlo, aby byl cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, založen na průměrném celkovém zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh byl zamítnut, jelikož se nejedná o spolehlivý zdroj informací o zisku vytvořeném v Unii v případě oceli s organickým povlakem při neexistenci dumpingového dovozu; zisk, který byl v celosvětovém měřítku vytvořen celou skupinou ArcelorMittal, totiž zcela jasně nepředstavuje zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v rámci Unie.
(115)
Zúčastněné strany rovněž zpochybnily náklady po dovozu použité k výpočtu prozatímních cel, neboť byly založeny na údajích předložených pouze jedním dovozcem. V pozdější fázi Komise provedla průzkum u druhého dovozce a jeho údaje byly nyní k výpočtu nákladů po dovozu použity. Použitím průměru obou společností uvedené náklady nyní mírně poklesly, čímž se odpovídajícím způsobem zvýšila rozpětí újmy.
(116)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí prodeje pod cenou. Toto tvrzení bylo nicméně založeno na nesprávném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí prodeje pod cenou tak, že z tržní ceny odstranila průměrný zisk výrobního odvětví Unie během období šetření (2,6 %), aby dosáhla „prahu výnosnosti“ (tedy ceny, z níž by vyplynul nulový zisk), a poté k tomuto „prahu výnosnosti“ přidala cílový zisk.
(117)
Komise vypočetla rozpětí prodeje pod cenou tak, že k výrobním nákladům každého typu výrobku přidala cílový zisk. Metodika navržená zúčastněnou stranou je chybná, protože průměrného zisku ve výši 2,6 % nebylo automaticky dosaženo při každém prodeji každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(118)
Jedna zúčastněná strana rovněž zpochybnila výpočet újmy provedený Komisí. Vzhledem k tomu, že uvedená strana neměla úplný přístup k údajům, které Komise použila k výpočtu rozpětí újmy, pokusila se provést výpočet sama, přičemž vycházela z toho, jak sama pochopila rozdíl mezi tržní cenou podkladu potaženého slitinou hliník-zinek a podkladu potaženého zinkem, který podle jejího výpočtu činil 50 USD za tunu. Výsledkem tohoto přepočtu založeného na neúplných údajích bylo nižší rozpětí újmy než rozpětí vypočtené a zveřejněné Komisí.
(119)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť po analýze úplných údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Unie nebylo možné údajný cenový rozdíl potvrdit. Je tedy třeba zdůraznit, že údaje použité zúčastněnou stranou byly neúplné, a nemohly být tudíž spolehlivým základem pro opětný výpočet újmy provedený Komisí.
(120)
Potvrzuje se proto 154. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2. Konečná opatření
(121)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR podle pravidla nižšího cla na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy.
(122)
Sedm společností nezařazených do vzorku spolupracovalo v rámci antidumpingového šetření, nikoliv však v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Antidumpingová celní sazba pro tyto společnosti je nulová. V rámci antisubvenčního šetření se na tyto společnosti vztahuje zbytková celní sazba.
(123)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
(124)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Antidumpingové clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytková celní sazba v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 215/2013 (3))
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nespolupracující společnosti
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(125)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se s přihlédnutím ke skutečnosti, že v souběžném antisubvenčním řízení nebyla uložena žádná prozatímní opatření, považuje za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu prozatímních uložených cel. Za těchto okolností by prozatímní clo v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařizení nařízení mělo být s konečnou platností vybráno. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Všechny ostatní společnosti
13,6
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 845/2012 se s konečnou platností vybírají v sazbě stanovené v článku 1 uvedeného nařízení. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a že po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby se na uvedeného výrobce vztahovalo clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 214/2013 AL CONSILIULUI
din 11 martie 2013
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 14 alineatul (1),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană, după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. MĂSURI PROVIZORII
(1)
Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”), prin Regulamentul (UE) nr. 845/2012 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie (denumită în continuare „măsurile provizorii”) la importurile de anumite produse din oțel cu acoperire organică (OAO) originare din Republica Populară Chineză (RPC).
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 7 noiembrie 2011 de Eurofer (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 70 %, din producția totală a Uniunii de OAO. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește OAO, precum și prejudiciul important rezultat, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
2. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(3)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea provizorie”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris punctele de vedere cu privire la constatările provizorii. Părților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate.
(4)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. S-au efectuat vizite de verificare suplimentare la sediile societății de mai jos:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Ulterior, toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din RPC și a perceperii definitive a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie (denumită în continuare „comunicarea finală”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare finală.
(6)
Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare, după caz.
2.1. Perioada de anchetă
(7)
În conformitate cu considerentul (12) din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
3. PRODUSUL VIZAT ȘI PRODUSUL SIMILAR
3.1. Cereri de excludere a unor produse
(8)
Considerentele (19) și (20) din regulamentul provizoriu menționează primirea de către Comisie a mai multor cereri de excludere a unor produse și faptul că nu s-a ajuns la nicio concluzie în momentul publicării regulamentului provizoriu.
(9)
După comunicarea provizorie, au fost primite și analizate mai multe cereri, după cum urmează:
3.1.1. OAO cu acoperire metalică de crom sau staniu
(10)
Un utilizator de OAO a depus o cerere pentru a exclude OAO cu un substrat cu acoperire metalică de crom sau staniu din definiția produsului. Ancheta a stabilit că acoperirea metalică de crom sau staniu face ca acest tip de produs să fie diferit din punct de vedere fizic și chimic de OAO care fac obiectul anchetei. OAO cu un substrat cu acoperire metalică de crom sau staniu sunt utilizate aproape exclusiv în ambalaje alimentare și industria cablurilor. De asemenea, industria din Uniune a explicat că nu intenționa să includă acest produs în definiția produsului. Din aceste motive, OAO cu un substrat cu acoperire metalică de crom sau staniu au fost excluse din definiția produsului care face obiectul anchetei.
(11)
China Iron and Steel Association (denumită în continuare „CISA”), doi importatori și un utilizator au propus excluderea altor patru tipuri de produse. Aceste cereri au fost analizate și respinse conform explicațiilor de mai jos.
3.1.2. Plăci laminate la cald cu grund de protecție, organic sau anorganic
(12)
Această cerere a fost respinsă, deoarece aceste produse nu intră sub incidența codurilor NC care fac obiectul anchetei. Vopsirea sau acoperirea este destinată numai protecției împotriva ruginii și, prin urmare, produsele respective se încadrează la codul NC 7208 și nu la codul NC 7210. Plăcile laminate la cald cu grund de protecție, organic sau anorganic, nu sunt incluse în definiția produsului și, în consecință, nu pot fi eliminate din aceasta.
3.1.3. OAO cu grosimea substratului între 0,6 și 2,0 mm
(13)
CISA și doi importatori au solicitat excluderea OAO cu grosimea substratului între 0,6 și 2,0 mm, care reprezintă 5-10 % din importurile din China, precizând că exista o concurență directă doar între exporturile din China și producția industriei Uniunii de OAO cu grosimea substratului între 0,25 și 0,6 mm.
(14)
Această cerere a fost respinsă având în vedere faptul că atât exportatorii chinezi, cât și industria din Uniune produc și comercializează OAO cu grosimea substratului între 0,6 și 2,0 mm și că, prin urmare, aceste produse își fac concurență în mod clar. Nu s-au furnizat dovezi care să arate că OAO cu grosimea substratului de peste 0,6 mm nu concurează cu OAO cu grosimea substratului mai mică de 0,6 mm și că, prin urmare, acestea ar constitui un alt tip de produs. OAO cu grosimea substratului mai mică sau mai mare de 0,6 mm au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale și sunt, prin urmare, același produs.
3.1.4. OAO cu substrat acoperit cu aliaj de aluminiu-zinc
(15)
Cei doi importatori au afirmat că numai patru producători din Uniune dispun de licență pentru producerea acestui tip de produs și că numai o singură societate îl produce efectiv. Ei au susținut, de asemenea, că acest produs diferă de OAO acoperite cu zinc în ceea ce privește caracteristicile produselor.
(16)
Această cerere a fost respinsă, deoarece cele două tipuri de produs sunt substituibile și au utilizări care se suprapun și deoarece cel puțin doi producători cooperanți din Uniune au fabricat acest tip de produs în cursul perioadei de anchetă. Trebuie remarcat faptul că doar un producător-exportator chinez cooperant a exportat acest tip de produs în Uniune în timpul perioadei de anchetă.
3.1.5. OAO cu substrat acoperit cu aliaj de zinc
(17)
Această cerere a fost respinsă deoarece, spre deosebire de declarația unui utilizator, acest produs este fabricat și comercializat în cantități semnificative de mai mulți producători din Uniune și are aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale ca și alte tipuri de OAO.
3.2. Cereri de includere a unor produse
(18)
Ca urmare a comunicării provizorii, o asociație a solicitat ca OAO cu acoperire metalică de crom sau staniu, clasificate la codurile TARIC 7210122010 și 7210500010 să fie incluse în definiția produsului. Această cerere a fost respinsă, deoarece aceste coduri nu au fost incluse în plângerea inițială și produsele acoperite de aceste coduri au caracteristici fizice și tehnice diferite de produsele care fac obiectul plângerii.
3.3. Produsul în cauză
(19)
Având în vedere acceptarea excluderii OAO cu acoperiri metalice de crom sau staniu, constatările provizorii cu privire la produsul în cauză, prezentate în considerentele (13) și (14) din regulamentul provizoriu, sunt modificate de această excludere.
(20)
Prin urmare, produsele în cauză sunt anumite produse din oțel cu acoperire organică (OAO), și anume produse laminate plate din oțeluri nealiate și aliate (cu excepția oțelului inoxidabil) care sunt vopsite, lăcuite sau acoperite cu materiale plastice, cel puțin pe o parte, cu excepția așa-numitelor panouri tip sandwich, precum cele utilizate pentru aplicații în construcții și alcătuite din două foi metalice exterioare cu un miez stabilizator din material izolant situat între acestea, cu excepția produselor cu acoperire finală pe bază de praf de zinc (vopsea cu conținut ridicat de zinc, care conține cel puțin 70 % zinc în greutate) și cu excepția produselor cu substrat cu acoperire metalică de crom sau staniu, încadrate în prezent la codurile NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”).
3.4. Produsul similar
(21)
Având în vedere faptul că nu au fost primite observații cu privire la concluziile enunțate în considerentele (15)-(18) din regulamentul provizoriu, se confirmă constatările provizorii cu privire la produsul similar.
4. DUMPINGUL
(22)
Mai mulți producători-exportatori chinezi au formulat observații cu privire la dumping în urma instituirii de măsuri provizorii și a comunicării constatărilor provizorii ale Comisiei către producătorii-exportatori chinezi.
4.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)
(23)
În lipsa oricăror alte observații în ceea ce privește TEP, se confirmă considerentele (21)-(38) din regulamentul provizoriu. Niciunul dintre cele două grupuri de exportatori cooperanți din RPC care au solicitat TEP nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile pentru acordarea TEP.
4.2. Tratamentul individual (TI)
(24)
Doi producători-exportatori din RPC au îndeplinit criteriile de acordare a TI [considerentul (40) din regulamentul provizoriu]. O altă parte a reamintit argumentele sale pentru a beneficia de TI și de examinare individuală. Într-adevăr, această parte și-a retras cererea de acordare a TEP, însă și-a menținut cererea de acordare a TI și a examinării individuale. Această cerere a fost considerată ca fiind o cerere de examinare individuală și, prin urmare, este inclusă în cererile menționate în considerentul (41) din regulamentul provizoriu. În conformitate cu articolul 9 alineatele (5) și (6) din regulamentul de bază, se aplică taxe individuale importurilor care provin de la exportatorii sau de la producătorii cărora li s-a acordat o examinare individuală, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. După cum se explică în detaliu în considerentele (26)-(31) de mai jos, cererea pentru o taxă individuală a acestei părți a fost respinsă.
(25)
În absența oricăror observații cu privire la TI, se confirmă considerentele (39) și (40) din regulamentul provizoriu.
4.3. Examinarea individuală (EI)
(26)
Opt producători-exportatori au prezentat cereri de examinare individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Astfel cum se explică în considerentele (41) și (42) din regulamentul provizoriu, care se confirmă, un producător-exportator, și anume Union Steel China, care a solicitat acordarea TEP, a fost supus unei inspecții în cadrul examinării cererii sale de acordare a TEP.
(27)
În ceea ce privește toate celelalte cereri de examinare individuală, s-a concluzionat că examinările individuale ar reprezenta o povară inutilă și ar împiedica încheierea anchetei în timp util. În consecință, aceste cereri nu au fost acceptate.
(28)
Una dintre părți a susținut că cererea sa nu poate fi considerată împovărătoare din punct de vedere administrativ deoarece, după etapa provizorie, serviciile Comisiei au la dispoziție încă șase luni înainte de concluzia definitivă. De asemenea, în cadrul unor proceduri recente, serviciile Comisiei au acordat examinarea individuală după etapa provizorie.
(29)
O altă parte, deja menționată în considerentul (24) de mai sus, a susținut că ar trebui să i se acorde o examinare individuală, deoarece a furnizat informațiile necesare în termenele stabilite și deoarece examinarea individuală a fost deja acordată unui alt producător-exportator, și anume Union Steel China.
(30)
Deciziile de acceptare sau nu a examinărilor individuale sunt luate de la caz la caz, ținând cont de numărul de cereri depuse și de timpul disponibil pentru a evalua aceste cereri. În acest caz, având în vedere numărul de cereri depuse, timpul limitat avut la dispoziție după examinarea producătorilor-exportatori incluși în eșantion și a cererii de acordare a TEP pentru producătorul-exportator care nu a fost inclus în eșantion și termenele procedurale care trebuie respectate, s-a luat decizia că aceste cereri nu pot fi acceptate, astfel cum se menționează în considerentul (27) de mai sus.
(31)
Astfel cum s-a explicat în considerentul (41) din regulamentul provizoriu, circumstanțele au fost diferite în ceea ce privește Union Steel China deoarece această societate a făcut deja obiectul unei inspecții în cadrul examinării cererii sale de acordare a TEP.
4.4. Valoarea normală
4.4.1. Țara analogă
(32)
Nu au fost primite alte observații privind alegerea Canadei ca țară analogă. Prin urmare, considerentele (43)-(49) din regulamentul provizoriu se confirmă.
4.4.2. Stabilirea valorii normale
(33)
Valoarea normală a fost calculată pe baza datelor furnizate de unicul producător care a cooperat din țara analogă (și anume Canada). Astfel, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor vânzărilor pe piața internă și a valorii normale construite a unui producător canadian de produs similar, astfel cum se explică în considerentele (50)-(55) din regulamentul provizoriu.
(34)
În urma comunicării provizorii, doi producători-exportatori chinezi au afirmat că informațiile necesare referitoare la valoarea normală din țara analogă nu au fost furnizate de Comisie, în special în ceea ce privește diferitele tipuri de produse, comparabilitatea produselor, reprezentativitatea și ajustările.
(35)
Aceste afirmații au fost parțial acceptate. Comisia a furnizat producătorilor-exportatori chinezi toate informațiile relevante privind datele utilizate pentru a calcula valoarea normală care au putut fi puse la dispoziție fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 19 din regulamentul de bază, și anume garantând, în același timp, faptul că toate datele confidențiale furnizate de unicul producătorul canadian sunt tratate ca atare și nu sunt divulgate altor părți. Informațiile furnizate către producătorii-exportatori le-au permis să înțeleagă metodologia utilizată în conformitate cu dispozițiile articolului 2 din regulamentul de bază. Cu toate acestea, s-a constatat că ar putea fi furnizate date mai detaliate pentru fiecare tip de produs prin utilizarea de intervale, pentru a respecta confidențialitatea datelor. Astfel de date au fost furnizate în comunicarea finală. În plus, au fost furnizate informații mai detaliate cu privire la motivul pentru care unele tipuri de produse nu au fost considerate reprezentative și cu privire la nivelul de ajustări ale valorii normale.
(36)
În urma comunicării finale, una dintre părți a recunoscut că într-adevăr au fost furnizate date mai detaliate, dar a susținut că încă lipseau unele date, în special în ceea ce privește nivelul costului de producție utilizat pentru a construi valoarea normală pentru tipurile de produse care nu au fost vândute pe piața internă.
(37)
Pentru tipurile de produse care nu au fost vândute pe piața internă, costul de producție al celor mai apropiate tipuri de produse a fost utilizat ca bază și ajustat, după caz. Deși produsele nu erau identice cu cele exportate de producătorii-exportatori chinezi, acestea erau foarte apropiate de tipurile de produse vândute de producătorii-exportatori chinezi, deoarece în general numai grosimea stratului de acoperire organică era diferită. În consecință, diferențele privind costurile de producție au fost considerate minore.
(38)
Astfel cum a recunoscut partea respectivă în declarația sa, Comisia a oferit în comunicarea finală date mai detaliate prezentate sub formă de intervale, inclusiv datele referitoare la costurile de producție, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și profitul în țara analogă, utilizate la construirea valorii normale, datele referitoare la nivelul general de ajustări aplicate valorii normale, datele privind valoarea normală finală pentru fiecare grup de tipuri de produse, datele privind reprezentativitatea și natura și efectele ajustărilor aplicate valorii normale.
(39)
Așa cum rezultă din cele de mai sus, comunicarea finală, efectuată în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 20 din regulamentul de bază, a permis părților interesate să înțeleagă în detaliu metodologia utilizată în conformitate cu dispozițiile articolului 2 din regulamentul de bază, iar toate părțile au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la comunicarea finală. În consecință, s-a concluzionat că respectiva comunicare a fost completă și că drepturile de apărare ale părților interesate au fost pe deplin respectate.
(40)
Una dintre părți a afirmat că nu a fost explicată sursa privind costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și profitul în cazurile în care a fost construită valoarea normală. Cu toate acestea, în considerentul (55) din regulamentul provizoriu se explică faptul că, în cazurile în care valoarea normală a trebuit să fie construită, au fost utilizate costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale ale producătorului canadian și marja de profit a producătorului canadian pentru tipurile de produs care s-au dovedit a fi profitabile. În conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și profitul se bazează pe costurile verificate și pe vânzările verificate de pe piața internă, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, ale producătorului din țara analogă.
(41)
În baza celor prezentate mai sus, se confirmă considerentele (50)-(55) din regulamentul provizoriu.
4.5. Prețul de export
(42)
În absența oricăror observații, se confirmă considerentul (56) din regulamentul provizoriu.
4.6. Comparația
(43)
Două părți au afirmat că Comisia nu a furnizat suficiente informații cu privire la comparabilitatea tipurilor de produse și la reprezentativitatea acestora la nivel de tip de produs.
(44)
Astfel cum se explică în considerentul (35) de mai sus, Comisia a furnizat producătorilor-exportatori chinezi toate datele relevante care au putut fi furnizate, având în vedere dispozițiile referitoare la confidențialitate din regulamentul de bază. Informații mai detaliate pe tip de produs au fost într-adevăr furnizate ca urmare a acestei cereri depuse ulterior comunicării provizorii, inclusiv motivele pentru care s-a constatat că anumite tipuri de produse nu sunt reprezentative și, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie construită.
(45)
În urma vizitei de verificare la producătorul canadian din țara analogă, valorile normale pentru anumite tipuri de produs au fost ajustate în jos pentru a reflecta diferențele privind caracteristicile fizice, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază, în principal deoarece s-a constatat că acoperirea organică utilizată de producătorul canadian pentru unele tipuri de produse a fost de o calitate diferită față de cea utilizată de producătorii-exportatori chinezi. Aceste ajustări au avut ca rezultat o valoare normală mai scăzută pentru tipurile de produs în cauză.
(46)
O parte a solicitat valorile fiecărei ajustări efectuate la valoarea normală. Pentru a respecta confidențialitatea datelor furnizate de producătorul canadian, datele respective nu au putut fi comunicate. Cu toate acestea, procentajul total al ajustărilor a fost furnizat în comunicarea finală, ceea ce demonstrează că impactul ajustărilor a fost minor.
(47)
Astfel cum se precizează în considerentul (37) de mai sus, în cazul oricăror diferențe constatate, tipurile de produs vândute pe piața internă erau totuși foarte apropiate de tipurile de produs vândute de producătorii-exportatori chinezi. Aceste tipuri de produs au fost considerate similare în ceea ce privește calitatea oțelului, lățimea substratului și grosimea substratului utilizat, precum și în ceea ce privește tipul și masa acoperirii metalice utilizate.
(48)
După caz, a fost aplicată o ajustare pentru a reflecta diferențele privind caracteristicile fizice, astfel cum prevede considerentul (45) de mai sus, ca urmare a unei diferențe în ceea ce privește calitatea acoperirii organice utilizate pentru unele tipuri de produs. Pentru a evalua valoarea de piață a diferenței, a fost luată în considerare diferența de cost mediu față de tipul de produs cel mai apropiat, precum și prețurile de pe piața internațională.
(49)
Aceeași parte a întrebat dacă costurile de transport și costurile de asigurare au fost incluse în costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale. Ar trebui precizat că, deoarece comparația s-a făcut pe bază franco fabrică, aceste costuri nu au fost incluse.
(50)
Una dintre părți a afirmat că cererea sa pentru o ajustare în ceea ce privește valoarea a trei facturi ar fi trebuit să fie luată în considerare, precum și o tranzacție specifică de vânzare de care nu s-a ținut cont. Această cerere se referă la o compensare plătită unui client în legătură cu vânzări efectuate înainte de perioada de anchetă, dar care au fost tratate ca o reducere la valoarea acestor trei facturi emise în cursul perioadei de anchetă, ceea ce a avut ca rezultat o valoare scăzută în mod artificial a acestor facturi. Cererea societății a fost acceptată. Ajustarea solicitată a fost efectuată și tranzacția de vânzare, care a fost omisă în mod eronat, a fost inclusă în calculul prețului de export.
(51)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentul (57) din regulamentul provizoriu.
4.7. Marja de dumping
(52)
În absența oricăror observații în această privință, se confirmă metodologia descrisă în considerentele (58) și (59) din regulamentul provizoriu.
(53)
În urma comunicării provizorii, Comisia a fost informată că unele societăți comerciale, care nu au fabricat produsul în cauză, au fost menționate în partea dispozitivă a regulamentului. Aceste societăți comerciale au fost eliminate din partea dispozitivă și numai producătorii-exportatori sunt menționați în prezent.
(54)
Luând în considerare ajustarea valorii normale și o ajustare foarte mică a prețului de export, astfel cum prevăd considerentele (45) și (50) de mai sus, precum și în absența oricăror alte observații, marjele de dumping definitive, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:
Numele societății
Marja de dumping (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, și Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd și Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Alte societăți cooperante
55,0
Societăți care nu au cooperat
68,1
(55)
Pe baza datelor prezentate în considerentul (60) din regulamentul provizoriu, marja de dumping definitivă la scară națională pentru RPC a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru tipurile de produs reprezentative ale producătorilor-exportatori. Ținând seama de ajustarea valorii normale, astfel cum prevede considerentul (45) de mai sus, de taxele compensatorii care rezultă din subvențiile la export instituite asupra aceluiași produs, în cadrul procedurii antisubvenție desfășurate în paralel și în absența oricăror altor observații, marja de dumping la nivel național este stabilită la 68,1 % din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
5. PREJUDICIUL
5.1. Producția din Uniune și industria din Uniune
(56)
În lipsa altor observații cu privire la producția din Uniune, se confirmă considerentele (63) și (64) din regulamentul provizoriu.
5.2. Piața Uniunii
(57)
În absența altor observații privind piața Uniunii, se confirmă considerentele (65)-(69) din regulamentul provizoriu.
5.3. Consumul din Uniune
(58)
În urma publicării regulamentului provizoriu, unele părți interesate au atras atenția asupra unor neconcordanțe în datele publicate privind prejudiciul. Comisia a reexaminat datele și a revizuit după caz datele referitoare la industria din Uniune și la piața Uniunii. Deși revizuirile menționate au avut ca rezultat modificarea unor cifre cu privire la anumiți ani, tendințele și, prin urmare, concluziile privind aceste date rămân în ansamblu neschimbate.
(59)
După revizuirea explicată mai sus, evoluția consumului total al Uniunii este după cum urmează:
2008
2009
2010
PA
Consum (tone)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indice (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Consumul total de pe piața Uniunii a scăzut cu 7 % în cursul perioadei examinate. Între 2008 și 2009 s-a înregistrat o scădere de aproximativ 25 %, în principal ca urmare a efectelor negative globale ale crizei economice, în special asupra industriei construcțiilor. După aceea, nivelul consumului a început să se redreseze și a crescut cu 18 puncte procentuale între 2009 și PA, însă cu toate acestea s-a situat sub nivelul inițial din 2008.
(61)
În lipsa observațiilor cu privire la consumul din Uniune, se confirmă considerentele (70)-(72) din regulamentul provizoriu.
5.4. Importurile în Uniune și cota de piață
(62)
Importurile în Uniune din RPC au cunoscut următoarea evoluție în cursul perioadei examinate. Procentajele cotei de piață s-au modificat în urma schimbărilor cifrelor privind consumul:
2008
2009
2010
PA
Volumul importurilor din RPC (tone)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indice (2008 = 100)
100
32
98
149
Cota de piață (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indice (2008 = 100)
100
43
112
160
Sursă:
Eurostat
(63)
Modificarea datelor privind consumul prezentate mai sus a avut ca rezultat schimbarea procentajului cotei de piață a importurilor din RPC față de datele publicate în regulamentul provizoriu. Cu toate acestea, tendința rămâne neschimbată. Cota de piață a importurilor din RPC a crescut semnificativ de la 9,1 % la 14,6 % între începutul și sfârșitul perioadei examinate. După o scădere în 2009, reflectând scăderea puternică a consumului din cauza crizei economice, importurile s-au redresat într-un ritm foarte rapid, cota de piață redresându-se pe parcursul unui an la nivelul din 2008, adică la nivelurile de dinaintea crizei economice, iar apoi, către sfârșitul PA, aceasta a depășit în mod semnificativ nivelurile respective.
5.4.1. Prețurile importurilor și subcotarea prețului
(64)
În urma comunicării, un producător-exportator a solicitat informații suplimentare privind calcularea subcotării prețurilor acolo unde nu exista o corespondență exactă între tipul de produs exportat din RPC și tipul de produs vândut pe piața Uniunii de către industria din Uniune. Acesta au solicitat, de asemenea, informații cu privire la aplicarea sau nu a unei ajustări pentru diferențe fizice în cazul în care s-a constatat că nu există o corespondență exactă.
(65)
Dacă nu a existat o corespondență exactă între tipul de produs exportat și tipul de produs comercializat de industria din Uniune, Comisia a comparat tipul de produs exportat cu cel mai apropiat tip de produs comercializat de industria din Uniune. În aceste cazuri, s-a efectuat o comparație cu tipul de produs cu caracteristici foarte apropiate, singura diferență fiind grosimea substratului.
(66)
Dacă au existat mai multe tipuri de produse cu caracteristici foarte apropiate, Comisia a comparat tipul de produs exportat cu tipul de produs cel mai ieftin vândut pe piața Uniunii, indiferent dacă acest tip de produs mai ieftin a avut un substrat mai gros sau mai subțire. Prin urmare, nicio ajustare pentru diferențe fizice nu a fost considerată necesară.
(67)
În absența altor observații privind prețurile importurilor și subcotarea prețurilor, se confirmă considerentele (78)-(81) din regulamentul provizoriu.
6. SITUAȚIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI UNIUNII
6.1. Observații preliminare
(68)
În absența comentariilor privind observațiile preliminare referitoare la situația economică a industriei din Uniune, nu sunt afectate concluziile din considerentele (82)-(85).
6.2. Date legate de industria Uniunii în ansamblu (indicatori macroeconomici)
(69)
În urma comunicării provizorii din considerentele (86)-(92), Comisia a actualizat sursele de date pe care s-au bazat aceste constatări. Această actualizare nu a schimbat în mod semnificativ indicatorii publicați în regulamentul provizoriu și nici tendințele pe care s-a bazat analiza prejudiciului efectuată de Comisie. Datele actualizate sunt publicate mai jos:
6.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
2008
2009
2010
PA
Volumul producției (tone)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indice (2008 = 100)
100
79
90
90
Capacitatea de producție (tone)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indice (2008 = 100)
100
102
102
99
Gradul de utilizare a capacității de producție (%)
74
57
65
68
Indice (2008 = 100)
100
77
88
92
Sursă:
Plângere, răspunsuri la chestionar
(70)
Întrucât datele s-au modificat ușor, tendințele și concluziile enunțate în considerentele (87) și (88) din regulamentul provizoriu nu sunt afectate și, prin urmare, acestea se confirmă. Producția a scăzut drastic în 2009, s-a redresat parțial în 2010 și a rămas stabilă în PA, însă sub nivelurile înregistrate în 2008. Capacitatea de producție a rămas constantă în cursul perioadei examinate, în timp ce gradul de utilizare a capacității de producție a scăzut, urmând tendința producției.
6.2.2. Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea
2008
2009
2010
PA
Volumul vânzărilor (tone)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indice (2008 = 100)
100
77
90
88
Cota de piață (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indice (2008 = 100)
100
104
102
95
Sursă:
Plângere, răspunsuri la chestionar
(71)
În 2009, volumul vânzărilor industriei din Uniune către clienți neafiliați a scăzut drastic cu 23 %. În 2010, volumul vânzărilor a crescut cu 13 puncte procentuale, însă a scăzut apoi cu două puncte procentuale în PA. Prin urmare, se confirmă concluziile prezentate în considerentele (90) și (91) din regulamentul provizoriu.
6.2.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2008
2009
2010
PA
Ocuparea forței de muncă (ENI)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indice (2008 = 100)
100
91
86
85
Productivitatea (tone/ENI)
627
543
655
665
Indice (2008 = 100)
100
87
104
106
Sursă:
Plângere, răspunsuri la chestionar, Eurofer
(72)
Întrucât datele s-au modificat puțin, se confirmă concluziile privind ocuparea forței de muncă, astfel cum prevede considerentul (92) din regulamentul provizoriu.
6.3. Date privind producătorii din Uniune incluși în eșantion (indicatori microeconomici)
(73)
În urma comunicării provizorii din considerentele (93)-(108), Comisia a actualizat sursele de date pe care s-au bazat aceste constatări. Această actualizare nu a schimbat în mod semnificativ indicatorii publicați în regulamentul provizoriu și nici tendințele pe care s-a bazat analiza prejudiciului efectuată de Comisie. Datele actualizate sunt publicate mai jos:
6.3.1. Prețurile unitare medii ale producătorilor reprezentativi din Uniune
(74)
După scăderea prețului unitar pentru clienții neafiliați cu 21 % în 2009 și pierderea aferentă, prețul unitar a început să se redreseze. În 2010 și în PA, industria din Uniune s-a confruntat cu o creștere a costurilor și a putut să crească doar moderat prețurile pentru acoperirea lor, doar atât cât să mențină rentabilitatea la același nivel în 2010 și perioada de anchetă. Cu toate acestea, acest lucru a avut ca rezultat o nouă scădere a cotei de piață, deoarece prețurile de import din China au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune.
2008
2009
2010
PA
Prețul unitar în UE către clienți neafiliați (EUR/tonă)
1 023
805
911
994
Indice (2008 = 100)
100
79
89
97
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
925
884
893
978
Indice (2008 = 100)
100
95
97
106
Sursă:
Răspunsuri la chestionar verificate, primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
6.3.2. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, rentabilitatea investiției
(75)
Acest tabel este inclus pentru facilitarea consultării, deoarece datele și, prin urmare, concluziile extrase pe baza acestora nu s-au schimbat.
2008
2009
2010
PA
Rentabilitatea vânzărilor în UE către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Indice (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Fluxul de lichidități (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indice (2008 = 100)
100
64
46
62
Investiții (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indice (2008 = 100)
100
8
22
27
Rentabilitatea investiției (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Indice (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Sursă:
Răspunsuri la chestionar verificate, primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
6.3.3. Stocuri
(76)
Tabelul de mai jos este reluat pentru facilitarea consultării, deoarece datele și, prin urmare, concluziile extrase pe baza acestora nu s-au schimbat.
2008
2009
2010
PA
Stocuri finale (tone)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indice (2008 = 100)
100
83
107
112
Sursă:
Răspunsuri la chestionar verificate, primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
6.3.4. Ocuparea forței de muncă, salariile și productivitatea
(77)
Tabelul de mai jos este reluat pentru facilitarea consultării, deoarece datele și, prin urmare, concluziile extrase pe baza acestora nu s-au schimbat.
Costul mediu al forței de muncă per angajat (EUR, producătorii din UE incluși în eșantion)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indice (2008 = 100)
100
95
96
102
Sursă:
Răspunsuri la chestionar verificate, primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
6.3.5. Utilizarea captivă și vânzările captive
2008
2009
2010
PA
Utilizarea captivă și vânzările captive (tone)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indice (2008 = 100)
100
80
87
85
Cota de piață (%)
22
24
22
20
Indice (2008 = 100)
100
108
99
92
Sursă:
Plângere și răspunsuri la chestionar verificate, primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
2008
2009
2010
PA
Utilizarea captivă și vânzările captive (EUR/tonă)
962
802
901
965
Indice (2008 = 100)
100
83
94
100
Sursă:
Răspunsuri la chestionar verificate, primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
(78)
În ciuda corectării datelor publicate în regulamentul provizoriu, constatările privind utilizarea captivă și vânzările captive rămân neschimbate. Valoarea medie pe tonă a vânzărilor captive a rămas stabilă pe parcursul perioadei examinate și a fost cu 3 % mai mică decât prețul de vânzare către clienți neafiliați, în cursul PA, al producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
6.4. Concluzie cu privire la prejudiciu
(79)
Pe baza informațiilor de mai sus, se confirmă constatările provizorii stabilite în considerentele (110)-(113) din regulamentul provizoriu.
(80)
În urma publicării regulamentului provizoriu, două părți au intervenit și au afirmat că datele mai recente sunt mai pertinente în ceea ce privește determinarea prejudiciului, iar Comisia nu ar fi trebuit să ia anul 2008 ca punct de plecare al analizei prejudiciului, ci ar fi trebuit să utilizeze mai degrabă anul 2009. Acestea au afirmat că, din jurisprudența OMC, reiese faptul că datele mai recente sunt mai relevante pentru determinarea prejudiciului decât datele istorice și că rezultatele unei comparații a situației de la început și de la sfârșit depind foarte mult de anii utilizați, deoarece un decalaj de un an poate genera un rezultat diferit. O comparație între 2009 și sfârșitul PA prezintă, prin urmare, o evoluție diferită față de o comparație între începutul perioadei examinate și sfârșitul PA.
(81)
Acest argument nu a fost acceptat. Perioada examinată a fost definită în conformitate cu practica obișnuită și cu recomandările OMC, și anume o perioadă obiectivă de trei până la patru ani care se încheie la sfârșitul perioadei de anchetă, care este la rândul său o perioadă de 12 luni care se încheie cât mai aproape de data de deschidere.
(82)
Chiar dacă perioada examinată ar fi început în 2009, constatarea privind prejudiciul important ar rămâne valabilă. Industria din Uniune nu și-a atins obiectivul de profit ca urmare a creșterii importurilor pe parcursul perioadei, în pofida creșterii volumului de producție, a volumului vânzărilor și a sporirii productivității. Întrucât consumul a crescut după 2009, această creștere a fost alimentată de importurile din China, și nu de către industria din Uniune, care a pierdut din cota de piață începând din 2009 până la sfârșitul PA.
7. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
7.1. Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului
(83)
În absența oricăror observații, se confirmă constatările provizorii menționate în considerentele (115)-(119) din regulamentul provizoriu.
7.2. Efectul altor factori
7.2.1. Importurile din țări terțe
Țară
2008
2009
2010
PA
Coreea de Sud
Volum (tone)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indice (2008 = 100)
100
99
76
104
Cota de piață (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indice (2008 = 100)
100
133
87
112
Preț mediu
901
727
846
903
Indice (2008 = 100)
100
81
94
100
India
Volum (tone)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indice (2008 = 100)
100
93
97
88
Cota de piață (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indice (2008 = 100)
100
125
111
95
Preț mediu
932
667
773
824
Indice (2008 = 100)
100
72
83
88
Alte țări
Volum (tone)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indice (2008 = 100)
100
64
50
67
Cota de piață (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indice (2008 = 100)
100
85
57
72
Preț mediu
951
809
924
955
Indice (2008 = 100)
100
85
97
100
Totalul tuturor țărilor terțe, cu excepția RPC
Volum (tone)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indice (2008 = 100)
100
84
71
86
Cota de piață (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Indice (2008 = 100)
100
112
81
92
Preț mediu
929
735
842
898
Indice (2008 = 100)
100
79
91
97
Sursă:
Eurostat
(84)
Având în vedere schimbările minore aduse datelor privind industria din Uniune, acestea au afectat de asemenea, în mică măsură, datele privind cotele de piață ale importurilor din țări terțe.
(85)
Unele părți interesate au contestat decizia Comisiei de a deschide o anchetă numai în ceea ce privește China, și nu și în ceea ce privește India și Coreea de Sud, deși volumul importurilor și evoluția prețurilor coincid cu cele ale RPC.
(86)
Astfel cum precizează considerentele (120)-(122) din regulamentul provizoriu, volumul importurilor din India a scăzut în cursul perioadei examinate, iar importurile din Coreea de Sud au crescut cu numai 4 %. Prețurile importurilor din India au scăzut cu 12 %, iar prețurile importurilor din Coreea de Sud au rămas stabile, însă tot timpul au fost mai ridicate decât prețurile importurilor din China. Prin urmare, argumentul se respinge, deoarece Comisia nu a primit nicio dovadă sau afirmație referitoare la vreun dumping sau prejudiciu rezultat, cauzat de aceste țări.
(87)
Prin urmare, se confirmă constatările prezentate în considerentele (120)-(122) din regulamentul provizoriu.
7.2.2. Performanța la export a industriei Uniunii
2008
2009
2010
PA
Exporturi, Eurostat (tone)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indice (2008 = 100)
100
91
87
90
Preț mediu (EUR/tonă)
1 068
937
995
1 092
Indice (2008 = 100)
100
88
93
102
Exporturi ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
53 542
46 516
48 102
46 228
Indice (2008 = 100)
100
87
90
86
Preț de vânzare mediu (EUR/tonă)
1 086
826
984
1 132
Indice (2008 = 100)
100
76
91
104
Sursă:
Eurostat și răspunsuri la chestionar verificate
(88)
În absența oricăror observații privind performanța la export a industriei din Uniune, se confirmă constatările din considerentele (123)-(124).
7.2.3. Importurile originare din RPC efectuate de industria din Uniune
(89)
Unele părți au continuat să afirme că, spre deosebire de ceea ce prevede considerentul (125) din regulamentul provizoriu, volumul importurilor din RPC ale industriei din Uniune au reprezentat până la 40 % din importurile totale din RPC. Nu s-a furnizat niciun element de probă în sprijinul acestei afirmații, iar aceasta nu a putut fi confirmată. Prin urmare, afirmația se respinge.
(90)
În urma comunicării finale, un importator a susținut că industria din Uniune a importat cantități mari din produsul în cauză din RPC și a utilizat datele sale privind revânzările pentru a demonstra acest lucru.
(91)
Faptul că industria din Uniune a importat cantități de produs în cauză din RPC nu este pus la îndoială. Cu toate acestea, chiar dacă se utilizează datele importatorului, volumul în cauză reprezintă mai puțin de 1 % din importurile totale din RPC și, prin urmare, este neglijabil. Astfel cum se menționează în considerentul (125) din regulamentul provizoriu, importurile din RPC ale industriei din Uniune au fost de 2-3 % din totalul importurilor în cursul perioadei de anchetă.
(92)
Prin urmare, se confirmă constatările din considerentul (125) din regulamentul provizoriu.
7.2.4. Utilizarea captivă și vânzările captive
(93)
În urma comunicării finale, CISA a susținut din nou că industria din Uniune a pus la dispoziția societăților afiliate din aval OAO la prețuri subvenționate, care au putut practica prețuri subcotate față de concurenții lor din segmentul din aval. Cu toate acestea, nu a fost furnizată nicio dovadă pentru a schimba concluzia Comisiei din considerentul (127) din regulamentul provizoriu, și anume că diferența de preț dintre vânzările afiliate și neafiliate a fost mică (2 %) și că aceasta nu a reprezentat un caz de prejudiciu autoprovocat.
(94)
De asemenea, CISA a contestat datele privind costul de producție al OAO și, prin extindere, prețul OAO către părțile afiliate. Având în vedere prețul de vânzare al bobinelor galvanizate prin imersie la cald, o materie primă utilizată la fabricarea OAO, CISA afirmă că costul de producție al OAO în perioada de anchetă nu putea depăși 900 EUR/tonă.
(95)
Deși Comisia nu contestă datele furnizate de CISA în ceea ce privește costul de producție al bobinelor galvanizate prin imersie la cald, costul de producție al OAO a fost verificat pentru toți producătorii din Uniune incluși în eșantion. Comisia este convinsă că costul total al producției (materii prime, prelucrare, acoperire, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, costurile de finanțare etc.) este astfel cum prevede considerentul (74) de mai sus.
(96)
CISA a mai afirmat că vânzarea OAO către părți afiliate se face în pierdere și, prin urmare, aceasta reprezintă o cauză a prejudiciului suferit de industria din Uniune. Aceasta se bazează pe o comparație între costul total de producție (978 EUR/tonă) în raport cu prețul mediu al vânzărilor către părți afiliate (965 EUR/tonă).
(97)
Întrucât este corect că o simplă comparație matematică ar sugera că vânzările către părți afiliate au fost efectuate în pierdere, aceasta ar presupune că industria din Uniune ar avea același nivel de costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale privind vânzările atât pentru vânzările captive, cât și pentru vânzările către părți neafiliate. Astfel cum se menționează în considerentul (105) din regulamentul provizoriu, vânzările către părțile afiliate au fost realizate pe bază de „cost plus” și, prin urmare, industria din Uniune și-a recuperat costurile pentru aceste vânzări.
(98)
În absența altor observații cu privire la acest punct, se confirmă constatările din considerentele (126) și (127) din regulamentul provizoriu.
7.2.5. Criza economică
(99)
După expirarea termenului pentru prezentarea observațiilor privind comunicarea finală, o parte interesată a anunțat închiderea unei instalații de producție din Belgia și faptul că o situație de forță majoră a generat dificultăți producției normale și transportului de la alte instalații situate în Belgia. Partea interesată a susținut că aceasta demonstrează lipsa securității aprovizionării cu OAO în UE și reprezintă un motiv pentru a permite importatorilor și utilizatorilor de a-și procura în mod liber OAO din UE și din China.
(100)
Aceste argumente se resping. Având în vedere faptul că rata de utilizare a capacității în UE este scăzută, nu este vorba de o problemă de aprovizionare, deoarece industria din Uniune dispune de o capacitate disponibilă adecvată. În orice caz, instalațiile închise din Belgia nu au fabricat OAO. Securitatea aprovizionării este, desigur, importantă, însă taxele propuse în acest caz nu sunt destinate să stopeze furnizarea OAO din China, ci numai să prevină ca aceste furnizări să facă obiectul unui dumping pe piața Uniunii.
(101)
În absența altor observații cu privire la acest punct, se confirmă constatările din considerentele (128) și (129) din regulamentul provizoriu.
7.2.6. Supracapacitatea structurală
(102)
Unele părți au afirmat în continuare că producătorii din Uniune dispuneau de o supracapacitate structurală, depășind consumul total din Uniune. Afirmația a fost făcută într-un stadiu timpuriu și a fost abordată în considerentele (130) - (132) din regulamentul provizoriu. În absența altor elemente de probă în acest sens, se confirmă concluzia din aceste considerente.
7.2.7. Creșterea costului de producție
(103)
Unele părți au făcut afirmații suplimentare conform cărora o sursă de prejudiciu pentru producătorii din Uniune a fost o creștere a costului lor de producție în cursul perioadei examinate. Datele de mai sus arată că, în medie, costul de producție a crescut cu doar 6 %. În absența importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, industria din Uniune ar fi trebuit să poată transmite această creștere clienților săi, însă prețurile au scăzut cu 3 %. Afirmația conform căreia costul de producție a fost o cauză a prejudiciului este, prin urmare, respinsă.
7.3. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(104)
Pe baza afirmațiilor de mai sus, se mențin constatările provizorii enunțate în considerentele (133)-(136) din regulamentul provizoriu, și anume faptul că importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. De asemenea, se confirmă constatările provizorii privind efectul celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune: acești factori nu sunt de o asemenea natură încât să contrazică legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
8. INTERESUL UNIUNII
8.1. Industria Uniunii
(105)
Nu s-au primit noi observații sau informații privind interesul producătorilor din Uniune după comunicarea provizorie. Prin urmare, se confirmă considerentele (138)-(143) din regulamentul provizoriu în ceea ce privește interesul acestor părți interesate.
8.2. Importatori, comercianți și utilizatori
(106)
Au fost primite observații din partea importatorilor și a altor părți interesate în urma comunicării finale, însă nu au fost primite observații sau informații noi cu privire la interesul importatorilor, comercianților sau utilizatorilor. Prin urmare, se confirmă constatările provizorii din considerentele (144)-(152) din regulamentul provizoriu în ceea ce privește interesul acestor părți.
8.3. Concluzie privind interesul Uniunii
(107)
Având în vedere cele menționate mai sus, se confirmă constatările provizorii privind interesul Uniunii, și anume faptul că nu există motive incontestabile care să împiedice instituirea de măsuri definitive asupra importurilor de OAO originare din RPC.
9. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
9.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(108)
În urma comunicării provizorii, două părți interesate au afirmat că datele furnizate nu oferă informații suficiente și explicarea metodei de calcul a marjelor de subcotare a prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. Astfel cum se explică în comunicarea provizorie, unele valori nu au fost dezvăluite din motive de confidențialitate, deoarece modelul în cauză a fost fabricat în exclusivitate de unul sau doi producători din Uniune. În etapa comunicării finale, au fost comunicate intervale pentru aceste modele.
(109)
De asemenea, părțile interesate au contestat utilizarea valorii de 6,7 % ca țintă a profitului pentru industria din Uniune pentru a calcula marja de prejudiciu. Acestea au susținut că un asemenea profit este supraevaluat și nerealist având în vedere contextul economic actual și că 2008 nu a fost un an reprezentativ pentru rentabilitate, deoarece a fost un an excepțional pentru industria siderurgică.
(110)
Afirmația se respinge. În primul rând, rentabilitatea pentru OAO înainte de 2008 a fost de fapt mai ridicată decât în 2008, ceea ce contrazice afirmația că 2008 este un an excepțional. În al doilea rând, profitul țintă este profitul care poate fi obținut în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. 2008 a fost ultimul an în care efectele complete ale importurilor care fac obiectul unui dumping nu au fost încă resimțite de industria din Uniune și, prin urmare, reprezintă o bază adecvată pentru stabilirea profitului țintă.
(111)
În urma comunicării finale, părțile interesate au contestat din nou utilizarea valorii de 6,7 % ca țintă de profit pentru industria din Uniune și descrierea anului 2008 ca un an reprezentativ pentru rentabilitate. Acest argument se respinge, având în vedere faptul că nu au fost furnizate dovezi în ceea ce privește valoarea potențială a profitului industriei din Uniune în 2008, în absența crizei financiare. În plus, argumentul acestora potrivit căruia profitul realizat de industria din Uniune în 2008 a fost afectat de criza financiară, făcând din 2008 un an excepțional, pare să indice un argument conform căruia profitul realizat în 2008 este mai mic decât s-ar fi așteptat industria comunitară într-un an normal.
(112)
Părțile interesate au indicat, de asemenea, faptul că volumurile importurilor din RPC se aflau la nivelul cel mai scăzut în 2009, și nu în 2008. Cu toate acestea, având în vedere faptul că industria din Uniune nu a fost profitabilă în 2009, este imposibil să se utilizeze date din 2009 pentru stabilirea unui profit țintă pentru industria din Uniune.
(113)
CISA a afirmat, de asemenea, că profitul realizat din vânzările către clienți neafiliați în 2008 nu poate fi folosit ca profit țintă, deoarece acest an arată cea mai mare diferență de preț între vânzările către clienți afiliați și neafiliați. Acest argument a fost respins, deoarece această diferență de preț nu este relevantă pentru calculul profitului din vânzări către clienți neafiliați.
(114)
CISA a propus ulterior ca profitul țintă pentru vânzările de OAO către părți neafiliate din UE să se bazeze pe profitul total mediu al societății multinaționale ArcelorMittal din anii 2010 și 2011. Acest argument nu a fost acceptat ca fiind o sursă de încredere pentru profitul vânzărilor de OAO din Uniune, în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, deoarece profitul întregului grup ArcelorMittal la nivel mondial în mod clar nu este reprezentativ pentru profitul vânzărilor de OAO din Uniune.
(115)
De asemenea, părțile interesate au contestat costurile post-import utilizate pentru a calcula taxele provizorii, deoarece se bazau pe datele de la un singur importator. Comisia a verificat un al doilea importator, într-o etapă ulterioară, iar datele acestuia au fost utilizate pentru a calcula costurile post-import. Prin folosirea unei medii pentru cele două societăți, aceste costuri au scăzut ușor, astfel încât marjele de prejudiciu au crescut în consecință.
(116)
O parte interesată a contestat metodologia Comisiei pentru calcularea marjei de subcotare a prețurilor indicative. Cu toate acestea, această contestare s-a bazat pe presupunerea greșită conform căreia Comisia a calculat marja de subcotare prin eliminarea profitului mediu al industriei din Uniune în PA (2,6 %) din prețul pieței, pentru a ajunge la pragul de rentabilitate (adică un preț din care ar rezulta un profit zero) și adăugarea ulterioară a profitului țintă la acest prag de rentabilitate.
(117)
Comisia a calculat marja de subcotare prin adăugarea profitului țintă la costul de producție al fiecărui tip de produs. Metodologia sugerată de partea interesată în cauză este eronată, deoarece profitul mediu de 2,6 % nu a fost atins în mod automat la fiecare vânzare a fiecărui model de către toate societățile de la care au fost utilizate date.
(118)
De asemenea, o parte interesată a contestat calculul prejudiciului efectuat de Comisie. Având în vedere că partea în cauză nu a avut acces deplin la datele utilizate de Comisie pentru calcularea marjei de prejudiciu, ea a încercat să o calculeze singură, în funcție de înțelegerea sa asupra diferenței de preț de pe piață între substratul cu acoperire de aliaj aluminiu-zinc și substratul cu acoperire de zinc, calculată ca fiind de 50 USD pe tonă. Această „recalculare”, bazată pe date incomplete, a avut ca rezultat o marjă de prejudiciu mai mică decât cea calculată și comunicată de Comisie.
(119)
Argumentele părții în cauză au fost respinse deoarece, în urma unei analize a datelor complete ale ambilor producători-exportatori și ale industriei din Uniune, pretinsa diferență de preț nu a putut fi confirmată. În consecință, ar trebui subliniat faptul că datele pe care le-a utilizat partea interesată au fost incomplete și, prin urmare, nu au fost fiabile pentru a reproduce calculul privind prejudiciul efectuat de Comisie.
(120)
Prin urmare, se confirmă considerentele (154)-(158) din regulamentul provizoriu.
9.2. Măsuri definitive
(121)
Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de OAO originare din RPC la nivelul celei mai mici marje dintre marja de dumping și marja de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În cazul de față, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul prejudiciului constatat.
(122)
Șapte societăți care nu au fost incluse în eșantion au cooperat la ancheta antidumping, dar nu și la ancheta antisubvenție desfășurată în paralel. Pentru aceste societăți, nivelul taxei antidumping este fixat la zero. În ancheta antisubvenție, aceste societăți vor face obiectul taxei reziduale.
(123)
În vederea asigurării tratamentului egal între orice noi producători-exportatori și societățile cooperante neincluse în eșantion, ar trebui să se prevadă ca media ponderată a taxei instituite asupra acestora din urmă să se aplice oricăror noi producători care nu ar fi, în mod normal, îndreptățiți la o reexaminare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, deoarece articolul 11 alineatul (4) nu se aplică în cazul în care s-a folosit eșantionarea.
(124)
Pe baza celor de mai sus, rata la care aceste taxe vor fi impuse este stabilită după cum urmează:
Numele societății
Marja de subvenție (%)
Marja de dumping (%)
Marja de prejudiciu (%)
Taxa compensatorie (%)
Taxa antidumping (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, și Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd și Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Alte societăți care au cooperat în cadrul anchetei antidumping (cu excepția societăților care fac obiectul taxei reziduale în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013 (3) - regulamentul antisubvenții paralel)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Societăți care nu au cooperat
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. PERCEPEREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII
(125)
Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate, precum și nivelul prejudiciului adus industriei Uniunii și luându-se în considerare faptul că nu au fost instituite măsuri provizorii în ancheta antisubvenție desfășurată în paralel, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor constituite cu titlu de taxă antidumping provizorie, instituită prin regulamentul provizoriu, în limita taxei provizorii instituite. În aceste circumstanțe, ar trebui ca taxa provizorie la nivelurile stabilite la articolul 1 alineatul (2) din regulamentul provizoriu să fie percepută în mod definitiv. Cu toate acestea, sumele depuse provizoriu pentru produsele cu un substrat cu acoperire metalică de crom sau de staniu ar trebui să fie eliberate,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică, și anume produse laminate plate din oțeluri nealiate și aliate (cu excepția oțelului inoxidabil) care sunt vopsite, lăcuite sau acoperite cu materiale plastice, cel puțin pe o parte, cu excepția așa-numitelor panouri tip sandwich, precum cele utilizate pentru aplicații în construcții și alcătuite din două foi metalice exterioare cu un miez stabilizator din material izolant situat între acestea, cu excepția produselor cu acoperire finală pe bază de praf de zinc (vopsea cu conținut ridicat de zinc, care conține cel puțin 70 % zinc în greutate) și cu excepția produselor cu substrat cu acoperire metalică de crom sau staniu, încadrate în prezent la codurile NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (coduri TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 și 7226997091, originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive se stabilește după cum urmează:
Societate
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, și Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd și Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company, Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co., Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co., Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co., Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co., Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co., Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co., Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co., Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
16,2
B334
Toate celelalte societăți
13,6
B999
(3) Cu excepția cazurilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie în temeiul Regulamentului (UE) nr. 845/2012 se percep definitiv la nivelul prevăzut la articolul 1 din regulamentul respectiv. Cu toate acestea, sumele depuse provizoriu pentru produsele cu un substrat cu acoperire metalică de crom sau de staniu ar trebui să fie eliberate.
Articolul 3
Dacă un producător din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei elemente de probă suficiente care dovedesc că nu a exportat mărfurile descrise la articolul 1 alineatul (1) originare din Republica Populară Chineză în cursul perioadei de anchetă (1 octombrie 2010-30 septembrie 2011); că nu este afiliat niciunui exportator sau niciunui producător care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; și că fie a exportat efectiv mărfurile în cauză, fie a încheiat un acord contractual irevocabil pentru exportul unei cantități semnificative în Uniune după încheierea perioadei de anchetă, Consiliul, hotărând cu majoritate simplă la propunerea Comisiei, prezentată după consultarea comitetului consultativ, poate modifica articolul 1 alineatul (2) pentru a atribui producătorului respectiv taxa aplicabilă producătorilor care au cooperat dar nu au fost incluși în eșantion.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 11 martie 2013.