PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 78/2013
ze dne 17. ledna 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 31. července 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 699/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení řízení (3) zveřejněným dne 1. listopadu 2011 v návaznosti na podnět, který podal dne 20. září 2011 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
3. Výběr vzorku
(6)
Vzhledem k tomu, že nebyly učiněny žádné připomínky týkající se výběru vzorku výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců, potvrzují se prozatímní zjištění v 5. až 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(7)
Je třeba připomenout, že v platnosti jsou konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (4). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou dotčeným výrobkem potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“).
(9)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 17. až 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
1.1 Běžná hodnota
(10)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že k výpočtu dumpingového rozpětí měly být použity pouze údaje získané od ruských společností a že použití údajů od tureckých společností není správné. Je třeba připomenout, že běžná hodnota pro Rusko byla v důsledku nespolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců stanovena v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení na základě dostupných údajů, tj. informací získaných od tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a duté profily jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(11)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 22. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Vývozní cena
(12)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 26. a 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Srovnání
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 28. a 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingové rozpětí
(14)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že prozatímní antidumpingové clo ve výši 23,8 % není oprávněné vzhledem k tomu, že jejich společnost vyváží do Unie pouze ocelová kolena, a to navíc jen ve velmi malých množstvích. Ocelová kolena však spadají pod definici výrobku, který je předmětem tohoto šetření, což žádná zúčastněná strana nezpochybnila. Navíc kritérium, podle kterého se dovoz do Unie pokládá v souladu s čl. 5 odst. 7 a čl. 9 odst. 3 základního nařízení za zanedbatelný, se vztahuje pouze na úroveň celého členského státu, nikoli na jednotlivé společnosti. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(15)
Jiný ruský vyvážející výrobce prohlásil, že dumping neprovádí, což dle jeho vyjádření dokládá skutečnost, že v konkurenci jiných výrobců v Unii již několikrát neuspěl ve výběrových řízeních na dodávky kolen a ohybů. Jak bylo uvedeno výše, je třeba připomenout, že v tomto šetření nespolupracoval žádný ruský vyvážející výrobce, a proto byly pro výpočet dumpingu v případě Ruska použity v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení dostupné údaje. I kdyby bylo uvedené tvrzení vzato v úvahu, je třeba poznamenat, že neúspěch ve výběrovém řízení v konkurenci jiných výrobců v Unii není v rozporu se zjištěním týkajícím se dumpingu ze strany ruského vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(16)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se výpočtu dumpingového rozpětí, potvrzují se zjištění uvedená ve 30. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(17)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(18)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 32. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(19)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by vývozní cena měla zahrnovat ziskové rozpětí dosažené při námořní přepravě, tj. rozdíl mezi dopravným účtovaným zákazníkům a dopravným placeným vyvážejícím výrobcem lodní společnosti. Podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení se však vývozní cenou rozumí cena skutečně zaplacená nebo cena, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu ze země vývozu do Unie. Ziskové rozpětí dosažené při přepravě výrobku zákazníkovi nelze považovat za součást vývozní ceny samotného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Srovnání
(21)
Turecké sdružení vývozců oceli (dále jen „ÇIB“) prohlásilo, že při srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty nebyly řádně vzaty v úvahu významné cenové rozdíly mezi bezešvými a svařovanými potrubními tvarovkami. Všechny spolupracující společnosti však předložily informace týkající se prodeje bezešvých a svařovaných tvarovek rozčleněné podle jednotlivých obchodních případů. Právě tyto informace byly pro srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty použity. Jinými slovy, bezešvé tvarovky byly srovnávány pouze s bezešvými tvarovkami a svařované tvarovky byly srovnávány pouze se svařovanými tvarovkami. Toto tvrzení se proto zamítá.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se srovnání, potvrzují se zjištění uvedená ve 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Dumpingová rozpětí
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(23)
Je třeba připomenout, že individuální dumpingové rozpětí předběžně zjištěné u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí této společnosti, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(24)
V případě zbývajících dvou spolupracujících společností výpočty týkající se dumpingu ukázaly, že prováděly cílený dumping, pokud jde o konkrétní období i konkrétní kupující a oblasti. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a výrazně se lišily mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími (až o 30 % u identických modelů dotčeného výrobku). Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen podle metody uvedené v čl. 2 odst. 11 první části první věty základního nařízení neodrážel plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci, jak je popsáno ve 27. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Rovněž nebylo možné zjistit dumpingové rozpětí srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen při vývozu do Unie v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení, jelikož nebyl k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, jak je popsáno ve 28. bodě odůvodnění tohoto nařízení.
(25)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie. Vzhledem k tomu, že taková metoda srovnání představuje výjimečnou alternativu ke dvěma prvním metodám stanoveným v čl. 2 odst. 11 základního nařízení, Komise pečlivě prověřila, zda byly podmínky pro její použití v tomto případě jednoznačně splněny. Pro informaci byly poskytnuty podrobné výpočty týkající se dumpingu včetně zjištěné struktury vývozních cen. Žádný z tureckých vyvážejících výrobců tyto předložené údaje nezpochybnil.
(26)
Obě spolupracující společnosti, ÇIB a turecká vláda však prohlásily, že nebylo předloženo dostatečné vysvětlení, pokud jde o cílený dumping zjištěný u obou tureckých vyvážejících výrobců, a že případná struktura vývozních cen byla v každém případě neúmyslná. Při slyšení u úředníka pro slyšení, které si dva turečtí vývozci vyžádali, se oběma společnostem dostalo podrobného vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí. Komise rovněž vysvětlila, že praktiky obou společností měly účinek cíleného dumpingu, i pokud nebyly prováděny záměrně (5). Je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví povinnost vyšetřujícího orgánu uvést možné důvody cíleného dumpingu, jako například kolísání směnného kurzu, odlišné politiky stanovování cen v různých regionech. Stačí pouhá skutečnost, že byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi nebo obdobími (6). V návaznosti na slyšení byla oběma společnostem rovněž podána vysvětlení týkající se jejich konkrétních podniků. Stálé delegaci Turecka při Unii byla navíc zaslána verbální nóta obsahující vysvětlení ohledně stanovení cíleného dumpingu a metod použitých při výpočtu dumpingového rozpětí. Kromě toho bylo ÇIB při dalším slyšení u úředníka pro slyšení, které si vyžádalo, poskytnuto podrobné vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí.
(27)
U každého z obou vyvážejících výrobců byly šetřením zjištěny tři jasné struktury vývozních cen týkající se převážné většiny jejich prodeje na vývoz do Unie, tj. vývozní ceny se mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími výrazně lišily, jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. K tomuto zjištění se dospělo důkladným šetřením výjimečných okolností tohoto případu, přičemž toto zjištění vedlo k závěru, že daný případ je třeba považovat za cílený dumping. Jelikož byly u vývozních cen zjištěny značné rozdíly a vzhledem k tomu, že i jen jedna z těchto tří struktur vývozních cen by opravňovala k použití metody srovnání všech jednotlivých vývozních obchodů na základě váženého průměru, byla tato metoda srovnání v tomto konkrétním případě shledána vhodnou. U každé z obou společností se navíc celková výše dumpingu zjištěná srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu do Unie (první symetrická metoda) výrazně liší od výše dumpingu zjištěné srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie (asymetrická metoda), jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. Proto lze dospět k závěru, že použití první symetrické metody by vedlo k nevhodnému zkreslení cíleného dumpingu, který se projevoval během určitého období, v určitých oblastech a vůči určitým kupujícím. Jinými slovy, dumpingové rozpětí stanovené na základě první symetrické metody by neodráželo plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěly obě dotčené společnosti.
(28)
Dumpingové rozpětí nemohlo být stanoveno ani srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení (druhá symetrická metoda). U této metody je třeba nalézt jednotlivé domácí obchodní případy, které jsou srovnatelné s jednotlivými vývozními obchody, přičemž se přihlíží k faktorům jako prodané množství a datum obchodního případu. Jelikož není k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, nebylo možné druhou symetrickou metodu ke zjištění dumpingového rozpětí použít. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že se struktura vývozních cen výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími a že by ani jedna symetrická metoda neodrážela plný rozsah dumpingu, bylo proto v souladu s čl. 2 odst. 11 druhou větou rozhodnuto, že dumpingové rozpětí bude zjištěno pomocí asymetrické metody.
(29)
Obě spolupracující společnosti a ÇIB se ohradily, že není spravedlivé srovnávat vývozní ceny přepočítané na turecké liry, neboť prodej do Unie se uskutečňuje v eurech, zatímco turecká lira se používá pouze pro účetní účely. Bylo namítnuto, že kolísání směnného kurzu eura a turecké liry mělo významný vliv na stanovování cen, což má nevyhnutelně nespravedlivý dopad na výsledek srovnání vývozních cen mezi různými obdobími. Jedná se však o obvyklý postup Komise - srovnání vývozních cen a výpočet dumpingového rozpětí provádí v účetní měně spolupracujících vyvážejících výrobců v zemi vývozu. Je třeba poznamenat, že náklady a domácí ceny, z nichž se vycházelo při stanovení běžné hodnoty, jsou vyjádřeny v tureckých lirách. Proto je v této měně provedeno i srovnání vývozních cen s běžnou hodnotou. Jediným logickým postupem, jak v rámci téhož výpočtu dumpingu zjistit strukturu vývozních cen, tak je použití týchž vývozních cen, které jsou již vyjádřeny v tureckých lirách. Kromě toho základní nařízení, jak je uvedeno výše, nevyžaduje analýzu možných důvodů cíleného dumpingu, jako je kolísání směnných kurzů (7). Toto tvrzení se tedy zamítá.
(30)
Oba spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že by při zjišťování struktury vývozních cen měly být namísto aritmetických průměrných cen zohledněny vážené průměrné ceny srovnatelných druhů výrobků. V čl. 2 odst. 11 základního nařízení se však zmiňuje struktura vývozních cen, a nikoli struktura vážených průměrných vývozních cen či struktura hodnot vývozu. Použití vážené průměrné vývozní ceny by analýzu zkreslilo, neboť by byl zohledněn objem vývozu, a nikoli pouze vývozní ceny. V každém případě, i za použití vážených průměrných cen namísto aritmetických průměrných vývozních cen, by však vždy byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi různými kupujícími, oblastmi a obdobími. Dvě zúčastněné strany vyjádřily pochybnosti, zda struktura vývozních cen při použití vážených průměrných cen skutečně vykazuje výrazné rozdíly, pokud vůbec nějaké. Je třeba poznamenat, že dotyčné zúčastněné strany přitom nezpochybňují faktická zjištění, ke kterým se dospělo na základě aritmetického průměru, což je správná metoda, jak je vysvětleno výše. Toto tvrzení se proto zamítá.
(31)
ÇIB namítlo, že použití praktiky nulování není oprávněné, přičemž se odvolalo na zprávu odvolacího orgánu WTO (8) (zpráva o ložním prádle), podle které byla praktika nulování shledána v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO. Tribunál (9) však potvrdil, že zjištění uvedená ve zprávě o ložním prádle nejsou použitelná v případě cíleného dumpingu. Zpráva o ložním prádle se totiž týká postupu nulování pouze v souvislosti s první symetrickou metodou a nelze mít za to, že se tohoto mechanismu týká v případě, kdy je použit v souvislosti s asymetrickou metodou. Použití postupu nulování v souvislosti s první symetrickou metodou by - jak shledal odvolací orgán WTO - sice skutečně mohlo být v rozporu s článkem 2.4.2 antidumpingového kodexu z roku 1994 a nespravedlivé, zejména pokud vývozní ceny nevykazují žádnou strukturu, avšak z výše uvedeného důvodu není jeho použití v souvislosti s asymetrickou metodou v rozporu se zmíněným ustanovením ani s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, ani nespravedlivé ve smyslu čl. 2 odst. 10 uvedeného nařízení, jsou-li obě podmínky pro použití této metody splněny. Kromě toho se ukázalo, že postup nulování je nezbytný z matematického hlediska, aby bylo možné výsledkově rozlišit asymetrickou metodu od první symetrické metody. Bez nulování by totiž asymetrická metoda přinesla vždy stejný výsledek jako první symetrická metoda. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
ÇIB dále uvedlo, že použitím nulování je porušeno pravidlo nižšího cla. Bylo namítnuto, že v důsledku nulování byla vypočítána vyšší dumpingová rozpětí, než ve skutečnosti měla být.
(33)
Použití nulování u asymetrické metody však nebrání uplatnění pravidla nižšího cla. U všech tří spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí bez ohledu na použitou metodu srovnána s úrovní pro odstranění újmy těchto společností, aby bylo zajištěno, že clo bude stanoveno na základě nižší z těchto dvou hodnot. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se dumpingového rozpětí prošetřovaných společností, potvrzují se zjištění uvedená ve 47. a 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dumpingového rozpětí u nespolupracujících společností, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba Unie
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, výrobního odvětví Unie a spotřeby, potvrzuje se obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(38)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že souhrnné posouzení dumpingového dovozu z obou dotčených zemí není odůvodněné. Toto sdružení uvedlo v podstatě tytéž připomínky, které po zahájení řízení předložili turečtí vyvážející výrobci, a prohlásilo, že dovoz z Ruska vykazuje odlišný trend než dovoz z Turecka, pokud jde o objem a ceny.
(39)
V tomto ohledu je třeba připomenout, že - jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je z hlediska objemu relativně stabilní, dovoz z Ruska v absolutních hodnotách narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste.
(40)
Přitom se zdá, že postupy stanovování cen se v těchto dvou zemích nijak výrazně neliší, přičemž ruské průměrné ceny jsou sice poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám. V tomto ohledu je rovněž třeba připomenout, že šetřením bylo u společností v obou zemích zjištěno významné cenové podbízení až o zhruba 30 % (viz 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
ÇIB rovněž namítlo, že by dovoz z Turecka měl být považován za nevýznamný, a poukázalo na to, že v předchozím případě týkajícím se obdobného výrobku - totiž „potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska“ (10) - byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu považován za nevýznamný (ačkoli byl nad úrovní minimální hranice), a nebyl proto kumulován s dumpingovým dovozem z ostatních zemí.
(42)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v případě potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu skutečně posouzen jako dumpingový a že nebyl kumulován s ostatním dumpingovým dovozem, ačkoli překročil prahovou hodnotu podílu na trhu ve výši 1 %. Situace v daném případě však byla velmi odlišná od nyní posuzované situace, neboť dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu tehdy ve skutečnosti rychle ztrácel svůj podíl na trhu a ve srovnání s objemem dovozu z jiných zemí byl považován za nevýznamný, a tudíž i za nepůsobící újmu. Naproti tomu v nyní posuzovaném případě dovoz z Turecka i z Ruska svůj podíl na trhu zvyšuje a je navzájem objemově srovnatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(43)
Dále ÇIB namítlo, že dovoz z Turecka není srovnatelný s dovozem z Ruska, pokud jde o podmínky hospodářské soutěže, neboť existují „rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje“. Ze statistiky, kterou sdružení předložilo, vyplývá, že více než 70 % tureckého vývozu v období šetření směřovalo do Španělska, Francie, Itálie a Polska, zatímco Rusko soustředilo prodej svého zboží do České republiky a Německa.
(44)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje nelze považovat za známku odlišných podmínek hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že Unie představuje jednotný trh, není místo vstupu dováženého zboží obvykle rozhodujícím faktorem pro vzájemnou konkurenceschopnost daného dováženého zboží a pro jeho konkurenceschopnost vůči obdobným výrobkům. V souvislosti s podmínkami hospodářské soutěže je rovněž třeba připomenout, že ruský a turecký dovoz si jsou z hlediska cen podobné a u obou bylo zjištěno, že dochází k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž využívají podobné prodejní kanály. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, potvrzuje se obsah 55. až 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně objemu dotčeného dumpingového dovozu a jeho podílu na trhu, dovozních cen a cenového podbízení, potvrzuje se obsah 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
Je třeba připomenout, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o zhruba 30 %.
3. Situace výrobního odvětví Unie
(48)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že vzhledem k tomu, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl mezi rokem 2008 a obdobím šetření zhruba o 3 %, měla Komise dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie v posuzovaném období neutrpělo podstatnou újmu.
(49)
V tomto ohledu je za prvé třeba poznamenat, že skutečnost, že se podíl výrobního odvětví Unie na trhu mírně zvýšil, byla v prozatímním nařízení jednoznačně uvedena (viz například 72., 86. nebo 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za druhé je třeba zmínit, že v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že zvýšený podíl na trhu je důsledkem toho, že objem prodeje výrobců v Unii poklesl o něco mírněji než spotřeba v posuzovaném období.
(50)
Podíl na trhu je navíc kromě níže zmíněného klesajícího stavu zásob jediným ukazatelem újmy, který za posuzované období vykazuje pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(51)
Turecká vláda rovněž namítla, že snižující se konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie není v situaci, kdy by mu byla způsobena újma.
(52)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku skutečně mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesl o 18 %, jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Zároveň je třeba uznat, že pokles stavu zásob by mohl být považován za pozitivní známku, avšak pouze v situaci, kdy se prodej zvyšuje rychleji než výroba. V případě tohoto šetření tomu tak však není. Pokles stavu zásob je v tomto případě naopak pouze důsledkem toho, že se objem výroby snižuje rychleji než prodej. Za této situace nelze pokles stavu zásob považovat za pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 66. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingového dovozu
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 90. až 93. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(56)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že skutečnou příčinou případné újmy výrobního odvětví Unie je levný dovoz z dalších třetích zemí, a zejména ze zemí v režimu antidumpingových opatření.
(57)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno v 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - dovoz z oněch osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u tohoto dovozu jsou obecně nižší než ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí. I při zohlednění platného antidumpingového cla zůstávají ceny tohoto dovozu nadále na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(58)
Je však třeba poznamenat, že statistické informace a údaje o průměrných cenách jsou u zemí v režimu antidumpingových opatření (jako u všech třetích zemí) k dispozici pouze v omezeném rozsahu a zjištěný cenový rozdíl nemusí mít vysokou vypovídací schopnost, neboť může být způsoben i odlišným sortimentem výrobků. Dovoz ze zemí v režimu antidumpingových opatření navíc vykazuje zřetelný sestupný trend. Lze tedy vyvodit závěr, že nenarušuje příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska.
(59)
Pokud jde o dovoz z ostatních třetích zemí, jeho podíl na trhu během posuzovaného období poklesl ze 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření, zatímco podíl dovozu z Ruska a Turecka vzrostl. Průměrné ceny tohoto dovozu byly obecně vyšší než v případě dumpingového dovozu z dotčených zemí a blízké průměrným cenám výrobců v Unii, a proto se má za to, že nenarušují příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska. Toto tvrzení se proto zamítá a potvrzuje se prozatímní závěr, že dovoz ze třetích zemí příčinnou souvislost nenarušuje.
(60)
Turecká vláda rovněž namítla, že případná újma výrobního odvětví Unie je způsobena zvýšenými výrobními náklady v důsledku poklesu poptávky.
(61)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek je se vší pravděpodobností finanční a hospodářská krize z období 2008/09. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv se v období šetření mírně zvýšila). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To samozřejmě mělo významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(62)
Případný negativní dopad vyšších jednotkových výrobních nákladů byl zároveň zcela jednoznačně zvýrazněn tím, že klesaly i ceny výrobního odvětví Unie, neboť byly vystaveny značnému cenovému tlaku a výraznému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu z Turecka a Ruska. Za normální situace na trhu by výrobní odvětví Unie mělo mít možnost dopad případného zvýšení jednotkových nákladů minimalizovat alespoň tím, že udrželo normální cenovou hladinu, což však zjevně nebylo možné v situaci, kdy se nacházelo pod cenovým tlakem uměle levného dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(63)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se konečný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 94. až 106. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(65)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že uložení jakýchkoli opatření by vedlo k situaci, kdy by společnost ERNE Fittings - jeden ze žadatelů - zaujala na trhu Unie monopolní postavení.
(66)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost ERNE je pouze jedním ze dvou žadatelů a že druhá společnost - INTERFIT - je podobně velká jako ERNE. Navíc údaje v předběžném nařízení týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnovaly ještě třetího výrobce v Unii - společnost Virgilio CENA & Figli. Kromě toho existuje v Unii značné množství menších společností, jež vyrábějí a prodávají výrobek, který je předmětem šetření, a významné množství tohoto výrobku se dováží i z jiných zdrojů. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že žádné riziko monopolního postavení společnosti ERNE neexistuje.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 107. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(69)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech dumpingové rozpětí.
(70)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno ve 21. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto rozpětí se tímto potvrzuje.
(71)
Vzhledem k tomu, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto zbytkové dumpingové rozpětí se tímto potvrzuje.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Rusko
Všechny společnosti
23,8
Turecko
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
(73)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(74)
Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Toto nařízení pak bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(75)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(76)
V návaznosti na poskytnutí konečných informací byla obdržena stanoviska žadatele, jakož i dvou spolupracujících vyvážejících výrobců z Turecka, a ÇIB. Oba turečtí výrobci a ÇIB požádali o slyšení a byli vyslechnuti.
(77)
Žadatel vyjádřil souhlas se všemi předloženými zjištěními. Dva turečtí vývozci a ÇIB ve svých ústních a písemných připomínkách zopakovali připomínky, které již byly vzneseny v návaznosti na poskytnutí prozatímních informací. Je třeba poznamenat, že žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila údaje, na jejichž základě byla zjištění učiněna.
(78)
Vyjádření k požadavku ohledně uplatnění postupu nulování v rámci asymetrické metody při výpočtu dumpingu je stejně jako jeho odůvodnění uvedeno ve 24. až 33. bodě odůvodnění výše. Použití turecké liry ke zjištění struktury vývozních cen je vysvětleno ve 29. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Použití aritmetických průměrných cen namísto vážených průměrných cen při zjišťování struktury vývozních cen je vysvětleno ve 30. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Požadavek ohledně zahrnutí ziskového rozpětí dosaženého při námořní přepravě do vývozní ceny je popsán a zamítnut v 19. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že souhrnné posouzení tureckého a ruského dovozu není vzhledem k odlišné zeměpisné koncentraci prodeje Turecka a Ruska odůvodněné, je popsáno a zamítnuto ve 43. a 44. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že průmyslové odvětví Unie neutrpělo žádnou újmu vzhledem k tomu, že se zvýšil jeho podíl na trhu, je popsáno a zamítnuto ve 48. až 50. bodě odůvodnění výše.
(79)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyly předloženy žádné argumenty, které by ovlivnily výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
H. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(80)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 699/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2013.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 78/2013 AL CONSILIULUI
din 17 ianuarie 2013
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Rusia și Turcia
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri provizorii
(1)
La 31 iulie 2012, prin Regulamentul (UE) nr. 699/2012 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Rusia și Turcia.
(2)
Procedura a fost deschisă ca urmare a unui aviz de deschidere (3) publicat la data de 1 noiembrie 2011, ca urmare a unei plângeri depuse la 20 septembrie 2011 de Comitetul de apărare a industriei de accesorii din oțel sudate cap la cap al Uniunii Europene (denumit în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând peste 40 % din producția totală a Uniunii de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel.
(3)
În conformitate cu considerentul 15 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul se referea la perioada 1 octombrie 2010-30 septembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. Procedura ulterioară
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea provizorie”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. De asemenea, părțile care au făcut cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Comisia a continuat să caute și să analizeze toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.
3. Eșantionarea
(6)
În lipsa oricăror alte observații privind eșantionarea producătorilor, a importatorilor neafiliați și a producătorilor-exportatori din Uniune, se confirmă concluziile provizorii din considerentele 5-11 din regulamentul provizoriu.
4. Măsurile în vigoare în ceea ce privește alte țări terțe
(7)
Se reamintește faptul că există măsuri antidumping definitive în vigoare privind anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Malaysia, Republica Populară Chineză, Republica Coreea și Thailanda și, ca urmare a unor practici de eludare, acestea există și cu privire la anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Republica Populară Chineză și expediate din Indonezia, Sri Lanka, Filipine și Taiwan (cu anumite excepții) (4). Țările prevăzute în teza anterioară vor fi menționate în continuare drept „țările care fac obiectul măsurilor antidumping”.
B. PRODUSUL VIZAT ȘI PRODUSUL SIMILAR
(8)
Astfel cum se menționează în considerentul 17 din regulamentul provizoriu, produsul vizat îl constituie accesoriile de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și bridele și accesoriile filetate), din fier sau oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), având diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru sudarea cap la cap sau în alte scopuri, încadrate în prezent la codurile NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 și ex 7307 99 80 (denumite în continuare „produsul vizat”).
(9)
În absența altor observații referitoare la produsul în cauză și produsul similar, se confirmă constatările provizorii menționate în considerentele 17-20 din regulamentul provizoriu.
C. DUMPINGUL
1. Rusia
1.1. Valoarea normală
(10)
Un producător-exportator rus a susținut faptul că, pentru calcularea marjelor de dumping, ar fi trebuit să fie utilizate numai datele obținute de la societățile rusești și că nu este fiabil să se utilizeze date de la societățile turce. Ar trebui reamintit faptul că, în absența cooperării din partea vreunui producător-exportator din Rusia, valoarea normală pentru Rusia a fost stabilită în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) și articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază pe baza datelor disponibile, adică a informațiilor obținute de la acei producătorii-exportatori turci care folosesc țevi și tuburi de oțel fără sudură din Rusia ca materie primă pentru fabricarea produsului în cauză. Prin urmare, argumentul este respins.
(11)
În lipsa oricăror alte observații privind stabilirea valorii normale, se confirmă concluziile provizorii din considerentele 22-25 din regulamentul provizoriu.
1.2. Prețul de export
(12)
În lipsa oricăror observații referitoare la stabilirea prețului de export, se confirmă constatările provizorii din considerentele 26 și 27 din regulamentul provizoriu.
1.3. Comparația
(13)
În lipsa oricăror observații referitoare la comparația între prețul de export și valoarea normală, se confirmă concluziile provizorii din considerentele 28 și 29 din regulamentul provizoriu.
1.4. Marja de dumping
(14)
Un producător-exportator rus a susținut faptul că taxa antidumping provizorie de 23,8 % nu este justificată în lumina faptului că societatea exportă doar coturi din oțel către Uniune și chiar și acelea numai în cantități foarte mici. Cu toate acestea, coturile din oțel fac parte din produsul care face obiectul prezentei anchete și acest lucru nu a fost contestat de către nicio parte interesată. În plus, criteriul care consideră importurile în Uniune ca fiind neglijabile, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (7) și articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, este utilizat doar la nivelul întregii țări, și nu în mod individual pentru fiecare societate comercială. Prin urmare, argumentul este respins.
(15)
Un alt producător-exportator din Rusia a susținut că nu există dumping și că acest lucru este reflectat prin faptul că, în mai multe ocazii, a pierdut licitațiile pentru furnizarea de coturi și curbe în fața concurenților din Uniune. După cum s-a menționat mai sus, se reamintește faptul că niciun producător-exportator rus nu a cooperat în cadrul acestei anchete și, prin urmare, calcularea dumpingului pentru Rusia a fost efectuată în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) și articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază, pe baza datelor disponibile. Chiar dacă plângerea este luată în considerare, ar trebui remarcat faptul că pierderea licitațiilor în fața concurenților din Uniune nu contrazice constatarea privind dumpingul de care este responsabil producătorul-exportator rus. Prin urmare, argumentul este respins.
(16)
În lipsa oricăror alte observații referitoare la calcularea marjei de dumping, se confirmă constatările din considerentele 30 și 31 din regulamentul provizoriu.
(17)
Marja de dumping la nivel național stabilită în final, exprimată ca un procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următoarea:
Societatea
Marja de dumping
Toate societățile
23,8 %
2. Turcia
2.1. Valoarea normală
(18)
În lipsa oricăror observații referitoare la stabilirea valorii normale, se confirmă concluziile provizorii din considerentele 32-40 din regulamentul provizoriu.
2.2. Prețul de export
(19)
Un producător-exportator a susținut că marja de profit atinsă cu privire la navlul maritim, adică diferența dintre navlul facturat clienților săi și navlul plătit de către producătorul-exportator companiei de transport maritim, ar trebui să fie inclusă în prețul de export. Totuși, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export este prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produs atunci când acesta este vândut la export din țara exportatoare către Uniune. O marjă de profit atinsă la transportul produsului către client nu poate fi considerată ca făcând parte din prețul de export al produsului însuși. Prin urmare, argumentul este respins.
(20)
În lipsa oricăror alte observații referitoare la stabilirea prețului de export, se confirmă constatările provizorii din considerentele 41-43 din regulamentul provizoriu.
2.3. Comparația
(21)
Asociația exportatorilor de oțel turci (ÇIB) a susținut că diferențele semnificative de preț între accesoriile de țevărie fără sudură și sudate nu au fost luate în considerare în mod corespunzător în comparația între prețul de export și valoarea normală. Cu toate acestea, toate societățile cooperante au prezentat informații privind fiecare tranzacție în ceea ce privește vânzările de accesorii de țevărie fără sudură și sudate. Această informație a fost utilizată în mod clar pentru comparația între prețul de export și valoarea normală. Cu alte cuvinte, accesoriile fără sudură au fost comparate doar cu accesorii fără sudură, iar accesoriile sudate au fost comparate cu accesorii sudate. Prin urmare, argumentul este respins.
(22)
În lipsa oricăror alte observații referitoare la comparație, se confirmă constatările din considerentul 44 din regulamentul provizoriu.
2.4. Marje de dumping
(a) Marjele de dumping ale societăților care fac obiectul anchetei
(23)
Se reamintește faptul că marja de dumping individuală stabilită în mod provizoriu pentru unul dintre cei trei producători-exportatori care au cooperat a fost stabilită pe baza unei comparații a valorii normale medii ponderate cu prețul de export mediu ponderat practicat de societate la exportul produsului vizat către Uniune. În lipsa oricăror observații referitoare la stabilirea marjei de dumping a acestei societăți, se confirmă constatările provizorii din considerentul 46 din regulamentul provizoriu.
(24)
Calcularea dumpingului în ceea ce privește celelalte două societăți care au cooperat la anchetă a arătat că acestea practicau un dumping selectiv pentru o anumită perioadă de timp și pentru anumiți clienți și anumite regiuni. Într-adevăr, s-a observat un model clar al prețurilor de export practicate de societățile respective care variau în mod semnificativ între diferiții cumpărători, diferitele regiuni, precum și perioade (până la 30 % pentru modele identice ale produsului în cauză). În plus, calcularea dumpingului pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export, în conformitate cu metoda menționată la articolul 2 alineatul (11) prima parte din prima teză din regulamentul de bază, nu a reflectat în întregime nivelul de dumping practicat de către cei doi producători în cauză, așa cum se demonstrează în considerentul 27 din prezentul regulament. Marja de dumping ar putea, de asemenea, să nu fie stabilită printr-o comparație a valorilor normale individuale și a prețurilor individuale de export către Uniune în fiecare tranzacție, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) a doua parte a primei teze din regulamentul de bază, dată fiind absența de tranzacții interne suficiente pentru valoarea normală corespunzătoare tranzacțiilor de export, așa cum se arată în considerentul 28.
(25)
Prin urmare, pentru a reflecta valoarea totală a dumpingului practicat de către cele două societăți în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală stabilită pe baza unei medii ponderate a fost comparată în cazul acestora cu prețurile tuturor tranzacțiilor individuale la export către Uniune. Având în vedere că o astfel de metodă de comparare este o excepție de la primele două metode prevăzute la articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, Comisia a verificat cu atenție dacă condițiile recursului la aceasta au fost întrunite în mod clar în acest caz. Detaliile privind calcularea dumpingului, inclusiv modelul de prețuri de export stabilit, au fost divulgate. Niciunul dintre producătorii-exportatori turci nu a contestat datele subiacente.
(26)
Totuși, atât societățile cooperante, ÇIB, cât și guvernul turc au susținut că au fost furnizate explicații insuficiente cu privire la dumpingul selectiv stabilit pentru cei doi producători-exportatori turci și că, în orice caz, existența oricărui model de prețuri de export a fost neintenționată. În cadrul unei audieri cu consilierul-auditor, solicitate de către cei doi exportatori din Turcia, au fost furnizate explicații detaliate pentru cele două societăți în ceea ce privește stabilirea unui dumping selectiv și calcularea marjei de dumping subiacente. De asemenea, Comisia a clarificat faptul că, deși neintenționate (5), practicile acestora au avut ca efect dumpingul selectiv. Este de remarcat faptul că regulamentul de bază nu impune autorității anchetatoare să identifice motivele potențiale ale dumpingului selectiv, precum fluctuațiile cursului de schimb, diferitele politici regionale privind prețurile etc. Este suficientă doar stabilirea modelelor prețurilor de export ca fiind în mod semnificativ diferite între achizitori, regiuni sau perioade de timp diferite (6). În urma ședinței, explicații specifice fiecărei societăți au fost, de asemenea, comunicate celor două societăți. În plus, o notă verbală a fost trimisă Delegației permanente a Turciei pe lângă Uniune cu clarificări privind stabilirea dumpingului selectiv și metodologia aplicată pentru calcularea marjei de dumping. Mai mult, în cadrul unei audieri cu consilierul-auditor, solicitate de către ÇIB, au fost furnizate explicații detaliate pentru ÇIB în ceea ce privește stabilirea unui dumping selectiv și calcularea marjei de dumping subiacente.
(27)
În fapt, ancheta a stabilit pentru fiecare dintre cei doi producători-exportatori trei modele clare de prețuri de export care acoperă marea majoritate a vânzărilor lor la export către Uniune, adică faptul că prețurile de export variau în mod semnificativ în funcție de cumpărători, regiuni, precum și perioade de timp diferite, astfel cum au demonstrat-o informațiile subiacente divulgate părților. Aceasta a fost rezultatul unei examinări minuțioase a circumstanțelor excepționale ale acestui caz pe baza cărora s-a considerat necesar să se recurgă la dumping selectiv. După ce a stabilit diferențe importante la prețul de export și întrucât numai unul dintre aceste trei modele de prețuri de export ar fi suficient pentru a se recurge la media ponderată a tuturor metodologiilor de comparare a tranzacțiilor la export individuale, această metodă de comparație a fost considerată adecvată în acest caz special. În plus, pentru fiecare dintre cele două societăți, suma totală a dumpingului stabilită prin compararea valorii normale medii ponderate cu prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză către Uniune (prima metodă simetrică) diferă în mod semnificativ de valoarea dumpingului stabilită prin compararea valorii normale, stabilite pe baza unei medii ponderate cu prețurile tuturor tranzacțiilor individuale la export către Uniune (metoda asimetrică), astfel cum au demonstrat-o informațiile subiacente divulgate părților. Prin urmare, se poate concluziona că utilizarea primei metode simetrice ar avea ca efect tăinuirea nepotrivită a dumpingului selectiv care a avut loc în cursul unei anumite perioade de timp, în anumite regiuni și la anumiți clienți. Cu alte cuvinte, marja de dumping stabilită prin prima metodă simetrică nu ar reflecta amploarea dumpingului practicat de către cele două societăți în cauză.
(28)
Marja de dumping ar putea, de asemenea, să nu fie stabilită printr-o comparație a valorilor normale individuale cu prețurile de export individuale către Uniune în cadrul fiecărei tranzacții, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) a doua parte a primei teze din regulamentul de bază (a doua metodă simetrică). Această metodă implică identificarea tranzacțiilor interne individuale care sunt comparabile cu tranzacțiile la export individuale, luând în considerare factori precum cantitatea vânzărilor și data tranzacțiilor. Dată fiind lipsa de tranzacții interne suficiente pentru valoarea normală corespunzătoare operațiunilor de export, nu a fost posibil să se determine marja de dumping pe baza celei de a doua metode simetrice. Prin urmare, având în vedere stabilirea unui model de prețuri de export care diferă semnificativ între diferiți cumpărători, regiuni sau perioade de timp și dat fiind că cele două metode simetrice nu ar reflecta în întregime nivelul dumpingului, s-a concluzionat, în conformitate cu a doua teză de la articolul 2 alineatul (11), stabilirea marjei de dumping pe baza metodei asimetrice.
(29)
Atât societățile cooperante, cât și ÇIB au susținut că nu era justificat să se compare prețurile de export convertite în lire turcești, având în vedere faptul că vânzările către Uniune au fost efectuate în euro, în timp ce lira turcească este folosită numai pentru motive contabile. S-a susținut că fluctuațiile cursului de schimb între euro și lira turcească au avut un efect semnificativ asupra stabilirii prețului care ar afecta, în mod inevitabil, rezultatul comparației prețurilor de export între diferite perioade de timp în mod nejustificat. Cu toate acestea, practica coerentă a Comisiei este de a efectua comparația prețurilor de export și calcularea marjei de dumping în moneda în care se ține contabilitatea producătorilor-exportatori cooperanți din țara exportatoare. Ar trebui remarcat faptul că costurile și prețurile interne pe care se bazează valoarea normală sunt exprimate în lire turcești. În consecință, compararea prețurilor de export cu valoarea normală este efectuată în respectiva monedă. Astfel, unica abordare logică pentru stabilirea unui model de prețuri de export, în cadrul acelorași calcule de dumping, o constituie utilizarea acelorași prețuri de export deja exprimate în lire turcești. În plus, conform celor afirmate mai sus, regulamentul de bază nu impune o analiză a motivelor posibile de dumping selectiv, cum ar fi variațiile cursului de schimb (7). Prin urmare, argumentul este respins.
(30)
Ambii producători-exportatori cooperanți au susținut că, pentru a stabili un model de prețuri de export, ar trebui să se țină seama mai degrabă de prețurile medii ponderate ale unor tipuri de produse comparabile decât de media aritmetică a prețurilor. Cu toate acestea, articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază se referă la un model de prețuri de export, și nu la un model de prețuri de export medii ponderate sau un model de valori de export. Utilizarea unei medii ponderate a prețului de export ar denatura analiza luând în considerare volumul exporturilor și nu numai prețurile de export. În orice caz, chiar și în cazul în care sunt utilizate prețurile medii ponderate în locul mediei aritmetice a prețurilor de export, ar putea fi stabilit totuși un model de prețuri de export care diferă în mod semnificativ în funcție de cumpărători, regiuni, precum și perioade de timp diferite. Două părți contestă semnificația eventualelor diferențe între modelele de prețuri de export, în cazul în care se utilizează medii ponderate. Este de remarcat faptul că părțile nu contestă constatările concrete bazate pe media aritmetică, ceea ce constituie metodologia adecvată, astfel cum s-a arătat mai sus. Prin urmare, acest argument este respins.
(31)
ÇIB a susținut că aplicarea reducerii la zero nu este justificată prin trimitere la Raportul Organului de Apel al OMC (8) (raportul privind lenjeria de pat), în care practica de reducere la zero s-a dovedit a fi în contradicție cu Acordul Antidumping al OMC. Tribunalul (9) a confirmat că, cu toate acestea, constatările raportului privind lenjeria de pat nu sunt aplicabile într-o situație de dumping selectiv. Într-adevăr, raportul privind lenjeria de pat se referă numai la tehnica de „reducere la zero” în contextul primei metode simetrice și nu poate fi considerat că se ocupă de acest mecanism în cazul în care este utilizat în contextul metodei asimetrice. Prin urmare, chiar dacă, conform constatărilor Organului de Apel al OMC, s-ar putea să fie contrar prevederilor articolului 2.4.2 din Codul Antidumping și inechitabil să se utilizeze tehnica „reducerii la zero” în contextul primei metode simetrice și, în special, în absența unui model de prețuri de export, nu este contrar prevederilor respective sau articolului 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, sau inechitabil în sensul articolului 2 alineatul (10) din respectivul regulament, să fie utilizată tehnica „reducerii la zero” în contextul metodei asimetrice, atunci când sunt îndeplinite două condiții pentru aplicarea respectivei metode. Mai mult, tehnica „reducerii la zero” s-a dovedit a fi necesară din punct de vedere matematic pentru a diferenția, sub aspectul rezultatelor sale, metoda asimetrică de prima metodă simetrică. În absența respectivei reduceri, metoda asimetrică va da întotdeauna același rezultat ca prima metodă simetrică. Prin urmare, acest argument este respins.
(32)
Mai mult, ÇIB a afirmat că utilizarea reducerii la zero provoacă o încălcare a regulii taxei celei mai mici. S-a susținut că, din cauza practicii de reducere la zero utilizate, marjele de dumping au fost calculate la un nivel mai ridicat decât ar fi trebuit să fie.
(33)
Cu toate acestea, utilizarea reducerii la zero în cadrul metodei asimetrice nu împiedică aplicarea regulii taxei celei mai mici. Pentru toate cele trei societăți cooperante, marjele de dumping, indiferent de metodologia utilizată, au fost comparate cu nivelurilor de eliminare a prejudiciului societăților pentru a se asigura că valoarea cea mai mică dintre cele două este cea care ar determina taxa. Prin urmare, argumentul este respins.
(34)
În lipsa oricăror alte observații privind marjele de dumping pentru societățile care au făcut obiectul anchetei, se confirmă constatările din considerentele 47 și 48 din regulamentul provizoriu.
(b) Marjele de dumping ale societăților care nu au cooperat
(35)
În absența oricăror observații privind marja de dumping pentru societățile care nu au cooperat, sunt confirmate concluziile provizorii din considerentul 49 din regulamentul provizoriu.
(36)
Marjele de dumping la nivel național stabilite în final, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Toate celelalte societăți
16,7
D. PREJUDICIUL
1. Producția, industria și consumul Uniunii
(37)
În lipsa oricăror observații privind producția, industria și consumul Uniunii, se confirmă conținutul considerentelor 51-54 din regulamentul provizoriu.
2. Importurile originare din țările în cauză
2.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză
(38)
În urma divulgării constatărilor provizorii, ÇIB a afirmat că evaluarea cumulativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză nu este garantată. În principiu, aceasta reflectă observațiile formulate de către producătorii-exportatori turci în urma deschiderii anchetei și a susținut că importurile din Rusia și Turcia ar demonstra tendințe diferite în termeni de volum și de prețuri.
(39)
În această privință, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 59 din regulamentul provizoriu, se reamintește că ancheta a stabilit că, deși importurile din Turcia sunt relativ stabile în ceea ce privește volumul, importurile din Rusia sunt în creștere în termeni absoluți. Cu toate acestea, având în vedere scăderea cererii în perioada examinată, cotele de piață ale importurilor din cele două țări sunt în creștere.
(40)
În același timp, prețurile practicate de acestea nu par să fie substanțial diferite, prețurile medii rusești fiind puțin mai scăzute, însă foarte apropiate de prețurile medii turce. De asemenea, se reamintește în acest sens că ancheta a stabilit o subcotare semnificativă de până la aproximativ 30 % pentru societățile din ambele țări (a se vedea considerentul 65 din regulamentul provizoriu). Prin urmare, argumentul se respinge.
(41)
ÇIB a susținut, de asemenea, că importurile din Turcia ar trebui să fie considerate neglijabile și a subliniat faptul că într-un caz anterior privind un produs similar - și anume „țevi și armături pentru țevi din RPC, Croația, Slovacia, Taiwan și Thailanda” (10) - importurile din Slovacia și Taiwan au fost considerate nesemnificative (deși ele au crescut peste pragul de minimis) și, prin urmare, nu ar fi cumulate cu importurile care fac obiectul unui dumping provenind din alte țări.
(42)
Se notează în această privință că în cazul „țevi și armături pentru țevi din RPC, Croația, Slovacia, Taiwan și Thailanda” s-a constatat într-adevăr că importurile din Slovacia și Taiwan fac obiectul unui dumping și, în ciuda faptului că sunt peste pragul de 1 % din cota de piață, ele nu au fost cumulate cu alte importuri care fac obiectul unui dumping. Cu toate acestea, în acest caz situația a fost foarte diferită de cea actuală, întrucât importurile din Slovacia și Taiwan și-au pierdut brusc cota de piață și nu au fost considerate ca fiind semnificative în comparație cu volumul importurilor din alte țări și, prin urmare, nu au fost considerate a fi cauzatoare de prejudicii. Prin contrast, în cazul de față cota de piață a importurilor din Turcia și Rusia este în creștere și acestea sunt comparabile între ele din punct de vedere al volumului. Prin urmare, argumentul se respinge.
(43)
ÇIB a susținut, de asemenea, că importurile din Turcia și Rusia nu sunt similare în ceea ce privește condițiile concurenței, întrucât există „diferențe în concentrarea geografică a vânzărilor”. Aceasta a furnizat statistici care arată că, în cursul PA, Turcia și-a concentrat mai mult de 70 % din vânzările sale în Spania, Franța, Italia și Polonia, în timp ce Rusia și-a concentrat aproape toate vânzările sale în Republica Cehă și Germania.
(44)
În acest sens este de remarcat faptul că diferențele în concentrarea geografică a vânzărilor nu pot fi considerate a fi un indiciu de condiții de concurență diferite. Având în vedere că Uniunea constituie o piață unică, punctul de intrare al oricăror importuri, în mod normal, nu va fi decisiv pentru competitivitatea acestor importuri între ele și față de produsul similar. În ceea ce privește condițiile de concurență, se reamintește, de asemenea, că importurile provenind din Rusia și Turcia sunt similare în materie de prețuri și s-a constatat faptul că ambele au subcotat prețurile din Uniune și dispun de canale de vânzare similare. Prin urmare, argumentul se respinge.
(45)
În absența oricăror alte observații privind evaluarea cumulativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, se confirmă conținutul considerentelor 55-60 din regulamentul provizoriu.
2.2. Volumul, cota de piață a importurilor în cauză, prețurile lor de import și subcotarea acestora
(46)
În lipsa oricăror altor observații privind volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping în cauză, privind prețurile lor de import și subcotarea acestora, se confirmă conținutul considerentelor 61-65 din regulamentul provizoriu.
(47)
Se reamintește că produsul vizat care face obiectul unui dumping, originar din țările în cauză și vândut în Uniune, a subcotat prețurile industriei din Uniune cu până la aproximativ 30 %.
3. Situația industriei din Uniune
(48)
În urma divulgării concluziilor provizorii, ÇIB și guvernul turc au susținut că, întrucât cota de piață a industriei din Uniune a crescut cu aproximativ 3 % între 2008 și PA, Comisia ar fi trebuit să concluzioneze că industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu material în perioada examinată.
(49)
În acest sens este de remarcat faptul că, în primul rând, s-a recunoscut în mod clar în regulamentul provizoriu (a se vedea, de exemplu, considerentele 72, 86 sau 91 din regulamentul provizoriu) că a existat o ușoară creștere a cotei de piață a industriei din Uniune. În al doilea rând, considerentul 72 din regulamentul provizoriu precizează că creșterea cotei de piață este o reflectare a faptului că volumul vânzărilor producătorilor din Uniune a scăzut ceva mai puțin decât consumul în cursul perioadei examinate.
(50)
În plus, în afară de stocurile în scădere menționate mai jos, acesta este singurul indicator de prejudiciu care arată o evoluție pozitivă în cursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, argumentul se respinge.
(51)
Guvernul turc a afirmat, de asemenea, că scăderea stocurilor finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion este o indicație a situației fără prejudicii a industriei din Uniune.
(52)
În acest sens, se precizează că, într-adevăr, după cum s-a menționat în considerentul 79 din regulamentul provizoriu, stocurile finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au scăzut cu 18 % între 2008 și PA.
(53)
În același timp, este recunoscut faptul că o scădere a stocurilor ar putea fi considerată ca un semn pozitiv, dar numai într-o situație în care vânzările ar crește într-un ritm mai rapid decât producția. Totuși, acesta nu este cazul în prezenta anchetă. Dimpotrivă, scăderea stocurilor în acest caz este doar o reflectare a volumelor de producție care scad într-un ritm mai rapid decât vânzările. În această situație, scăderea stocurilor nu poate fi privită ca o evoluție pozitivă. Prin urmare, argumentul se respinge.
(54)
În absența oricăror alte argumente sau observații, se confirmă conținutul considerentelor 66-88 din regulamentul provizoriu, inclusiv concluzia că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului
(55)
În absența oricărei alte observații specifice, se confirmă considerentele 90-93 din regulamentul provizoriu.
2. Efectul altor factori
(56)
În urma divulgării provizorii, ÇIB și guvernul turc au susținut că adevărata cauză a oricărui prejudiciu suferit de către industria din Uniune ar fi importurile la prețuri scăzute din alte țări terțe și, în special, din țările care fac obiectul măsurilor antidumping.
(57)
În acest sens, este de remarcat că, în conformitate cu cele menționate în considerentul 96 din regulamentul provizoriu, importurile din cele opt țări care fac obiectul măsurilor antidumping au continuat să pătrundă pe piața Uniunii, deși cota lor de piață a scăzut de la 21 % în 2008 la 17 % în cursul PA. Prețurile medii ale importurilor respective sunt, în general, mai scăzute decât cele ale importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză. Chiar și în cazul în care se ia în considerare taxa antidumping, prețurile importurilor respective rămân scăzute și comparabile cu prețurile importurilor din Rusia și din Turcia și se situează sub media prețurilor practicate de către producătorii din Uniune.
(58)
Cu toate acestea, se observă că, pentru țările care fac obiectul măsurilor antidumping (la fel ca în cazul tuturor țărilor terțe), numai un număr limitat de informații statistice și prețuri medii sunt disponibile și diferența de preț stabilită nu este neapărat determinantă și poate proveni de la o gamă diferită de produse. În plus, importurile din țările care fac obiectul măsurilor antidumping arată o tendință descendentă evidentă. De unde concluzia că acestea nu au fost de natură să rupă legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din Turcia și Rusia.
(59)
În ceea ce privește importurile din alte țări terțe, cota lor de piață a scăzut în perioada examinată, de la 7 % în 2008 la 6 % în PA, în timp ce importurile din Rusia și Turcia au crescut. Prețurile medii ale respectivelor importuri au fost în general mai mari decât importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză și în apropierea prețurilor medii ale producătorilor din Uniune și, ca atare, se consideră că nu rup legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din Turcia și Rusia. Prin urmare, argumentul a fost respins, iar concluzia provizorie că importurile din țări terțe nu sunt de natură să rupă legătura de cauzalitate este confirmată.
(60)
Guvernul turc a susținut, de asemenea, că orice prejudiciu suferit de industria din Uniune ar fi cauzat de creșterea costurilor de producție care rezultă din reducerea cererii.
(61)
Se observă în acest sens că, astfel cum s-a afirmat deja în considerentul 101 din regulamentul provizoriu, criza financiară și economică din 2008/2009 este foarte probabil motivul din spatele scăderii consumului de accesorii pentru țevărie. Consumul a scăzut cu peste 40 % între 2008 și 2009 și a rămas la acest nivel scăzut pe tot restul perioadei examinate (deși a crescut ușor în perioada de anchetă). Dat fiind faptul că costurile fixe reprezintă până la 40 % din costurile de fabricație suportate de producătorii din Uniune, scăderea cererii, a vânzărilor și a producției a dus la creșterea considerabilă a costurilor de producție unitare. Aceasta a avut, în mod evident, un impact important asupra rentabilității industriei din Uniune.
(62)
În același timp, orice impact negativ al unui cost de producție unitar mai mare a fost în mod clar accentuat prin faptul că prețurile practicate de industria din Uniune au scăzut din cauza presiunii puternice asupra prețurilor și a subcotării semnificative de către importurile care fac obiectul unui dumping din Turcia și Rusia. În condiții normale de piață, industria din Uniune ar trebui să aibă posibilitatea de a reduce la minimum impactul oricărei creșteri a costurilor unitare, menținând cel puțin nivelului prețurilor normale, ceea ce în mod evident nu a fost posibil în situația exercitării unei presiuni asupra prețurilor din partea unor importurilor artificial de ieftine care fac obiectul unui dumping din țările în cauză.
(63)
În consecință, argumentul se respinge și se concluzionează în mod definitiv că eventualul efect negativ al reducerii cererii nu este de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping provenite din Rusia și Turcia.
(64)
În absența oricăror alte argumente sau observații, se confirmă conținutul considerentelor 94-106 din regulamentul provizoriu, inclusiv concluzia că importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză au provocat un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL UNIUNII
(65)
În urma divulgării provizorii, ÇIB a susținut că instituirea unor măsuri ar duce la o situație în care ERNE Fittings, unul dintre reclamanți, ar deține o poziție de monopol pe piața Uniunii.
(66)
Se remarcă, în această privință, că ERNE este doar unul dintre cei doi reclamanți și că cel de al doilea - INTERFIT - este similar ca mărimea cu ERNE. În plus, datele din regulamentul provizoriu privind producătorii din Uniune incluși în eșantion au inclus, de asemenea, un al treilea producător din Uniune - Virgilio CENA & Figli. Mai mult, există un număr semnificativ de societăți mici în Uniune care produc și vând produsul care face obiectul anchetei și există importuri semnificative din alte surse. Având în vedere cele de mai sus, se consideră că nu există niciun risc ca poziția deținută de ERNE să se transforme în monopol.
(67)
În absența oricăror altor observații, considerentele 107-117 din regulamentul provizoriu, inclusiv concluzia că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri asupra importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, sunt confirmate.
G. MĂSURI DEFINITIVE
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(68)
În absența oricărei alte observații specifice, se confirmă considerentele 118-120 din regulamentul provizoriu.
2. Măsuri definitive
(69)
Având în vedere concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de produs în cauză originar din Rusia și Turcia, la nivelul celei mai scăzute marje de dumping și nivel de eliminare a prejudiciului constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai reduse, care reprezintă, în toate cazurile, marja de dumping.
(70)
Pentru Rusia, în absența cooperării producătorilor-exportatori ruși, marja de dumping la nivel național a fost calculată astfel cum se explică în considerentele 21-31 din regulamentul provizoriu, marja respectivă fiind confirmată.
(71)
Pentru Turcia, ținând seama de faptul că nivelul de cooperare a fost considerat ca fiind relativ scăzut, marja reziduală de dumping a fost stabilită pe baza unei metode rezonabile care să conducă la o marjă care este mai ridicată decât cea mai ridicată dintre marjele individuale ale celor trei societăți cooperante, astfel cum s-a explicat în considerentul 49 din regulamentul provizoriu, marja reziduală respectivă fiind confirmată.
(72)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile propuse ale taxei sunt:
Țara
Societatea
Taxa antidumping definitivă (%)
Rusia
Toate societățile
23,8
Turcia
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Toate celelalte societăți
16,7
(73)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxele naționale aplicabile „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țările în cauză, fabricate de aceste societăți și, prin urmare, de persoanele juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și vor fi supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(74)
Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pentru o societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau în urma creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (11) și să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății în legătură atât cu producția, cât și cu vânzările interne și la export care rezultă în urma acestei schimbări a denumirii sau a creării de noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxelor.
(75)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive la importurile anumitor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Rusia și Turcia și perceperea definitivă a sumelor constituite cu titlu de taxă provizorie (denumită în continuare „informare finală”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări.
(76)
Ca urmare a informării finale, au fost primite cereri din partea reclamantului, precum și din partea celor doi producători-exportatori cooperanți din Turcia și din partea ÇIB. Atât producătorii turci, cât și ÇIB au solicitat și au obținut audiențe.
(77)
Reclamantul a aprobat toate constatările astfel cum au fost divulgate. Observațiile verbale și scrise prezentate de cei doi exportatori turci și de ÇIB au constituit o reluare a observațiilor deja formulate în urma divulgării intermediare. Este de remarcat faptul că nicio parte interesată nu a contestat informațiile subiacente.
(78)
În considerentele 24-33 de mai sus se oferă o justificare și un răspuns la argumentul privind aplicarea metodei asimetrice, inclusiv a reducerii la zero, pentru calcularea dumpingului. Utilizarea lirei turcești pentru stabilirea modelelor de prețuri de export este explicată, iar argumentul respectiv este abordat în considerentul 29 de mai sus. Utilizarea prețurilor medii aritmetice în locul prețurilor medii ponderate pentru identificarea modelelor de prețuri de export este explicată, iar argumentul respectiv este abordat în considerentul 30 de mai sus. Argumentul care include în prețul de export marja de profit obținută prin transportul maritim este descris și respins în considerentul 19 de mai sus. Argumentul potrivit căruia nicio evaluare cumulată a importurilor turcești și rusești nu este efectuată în lumina diferențelor de concentrație geografică dintre vânzările turcești și cele rusești este descris și respins în considerentele 43 și 44 de mai sus. Argumentul potrivit căruia industria din Uniune nu a suferit prejudicii în urma cotei de piață mărite a acestora este abordat și respins în considerentele 48-50 de mai sus.
(79)
Întrucât în urma divulgării finale nu a fost prezentat niciun argument care să influențeze rezultatul evaluării cazului, nu se efectuează nicio modificare a constatărilor astfel cum au fost detaliate mai sus.
H. COLECTAREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII
(80)
Având în vedere amploarea marjei de dumping și dat fiind nivelul prejudiciului provocat industriei din Uniune, se consideră necesar ca sumele asigurate prin taxa antidumping provizorie instituită prin regulamentul provizoriu să fie colectate definitiv până la limita valorii taxei definitive instituite,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de accesorii de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și accesoriile filetate), din fier sau oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), având diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru sudarea cap la cap sau în alte scopuri, încadrate în prezent la codurile NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 și ex 7307 99 80 (codurile TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 și 7307998098) și originare din Rusia și Turcia.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate mai jos este următorul:
Țara
Societatea
Taxa antidumping (%)
Codul adițional TARIC
Rusia
Toate societățile
23,8
-
Turcia
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Toate celelalte societăți
16,7
B999
(3) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele asigurate prin taxa antidumping provizorie instituită prin Regulamentul (UE) nr. 699/2012 la importurile de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Rusia și Turcia vor fi colectate în mod definitiv.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 ianuarie 2013.