NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1287/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) (2014-2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1639/2006/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 173 a 195 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise v březnu roku 2010 přijala sdělení nazvané „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“(dále jen „strategie Evropa 2020“). Toto sdělení v červnu 2010 schválila Evropská rada. Strategie Evropa 2020 reaguje na hospodářskou krizi a jejím záměrem je připravit Unii na příští desetiletí. Vytyčuje pět ambiciózních cílů v oblasti klimatu a energetiky, zaměstnanosti, inovací, vzdělávání a sociálního začlenění, jichž má být dosaženo do roku 2020, a identifikuje klíčové hybatele růstu, jež mají dodat Unii větší dynamiku a větší konkurenceschopnost. Zdůrazňuje také význam posílení růstu evropského hospodářství při současném zajištění vysoké míry zaměstnanosti, nízkouhlíkového a energeticky účinného hospodářství účinně využívajícího zdroje a sociální soudržnosti. Zásadní úlohu při dosahování cílů strategie Evropa 2020 by měly hrát malé a střední podniky. Vypovídá o tom skutečnost, že malé a střední podniky jsou zmiňovány v šesti ze sedmi stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020.
(2)
Jednou z nejvyšších priorit je, aby ústřední roli při generování hospodářského růstu v Unii měly podniky, zejména podniky malé a střední, a proto přijala Komise v říjnu 2010 sdělení nazvané „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace - Konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu“, ke kterému se přihlásila Rada v prosinci roku 2010. Jedná se o jednu ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Sdělení stanoví strategii, jejímž cílem je podpořit růst a pracovní místa zachováním a podporou silné, diverzifikované a konkurenceschopné průmyslové základny v Evropě, zejména zlepšováním rámcových podmínek pro podniky a posilováním některých aspektů vnitřního trhu, včetně služeb souvisejících s podnikáním.
(3)
V červnu roku 2008 přijala Komise sdělení nazvané „Zelenou malým a středním podnikům - „Small Business Act“ pro Evropu“, které Rada uvítala na zasedání v prosinci roku 2008. Small Business Act (dále jen „iniciativa SBA“) poskytuje komplexní politický rámec pro malé a střední podniky, podporuje podnikání a právně a politicky zakotvuje zásadu „zelenou malým a středním podnikům“, aby se posílila konkurenceschopnost malých a středních podniků. Iniciativa SBA stanoví deset zásad a vytyčuje politická a legislativní opatření na podporu potenciálu malých a středních podniků pro růst a vytváření pracovních míst. Provádění iniciativy SBA přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020. Některá opatření pro malé a střední podniky již byla stanovena ve stěžejních iniciativách.
(4)
Iniciativa SBA byla mezitím podrobena přezkumu, který byl zveřejněn v únoru roku 2011 a na jehož základě byly Radou přijaty závěry na zasedání ve dnech 30. a 31. května 2011. Tento přezkum obsahuje přehled o provádění iniciativy SBA a posuzuje potřeby malých a středních podniků, pro něž je za současných hospodářských podmínek stále obtížnější získávat přístup k financování a na trhy. Uvedený přezkum poskytuje přehled o pokroku dosaženém během prvních dvou let uplatňování iniciativy SBA, vytyčuje nová opatření, jež mají umožnit vyrovnat se s problémy plynoucími z hospodářské krize, na něž poukázaly zúčastněné subjekty, navrhuje způsoby, jak zlepšit využití a provádění iniciativy SBA, a jasně stanoví úlohu zúčastněných subjektů a podnikatelských organizací hrajících důležitou úlohu v praxi. Specifické cíle programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků by měly zohledňovat priority stanovené v uvedeném přezkumu. Je důležité zajistit, aby bylo provádění programu koordinováno s prováděním iniciativy SBA.
Zejména je třeba, aby opatření v rámci specifických cílů přispívala k naplňování výše uvedených deseti zásad a k provádění nových akcí vymezených během přezkumu iniciativy SBA.
(5)
Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (3) stanoví víceletý finanční rámec na období 2014-2020. Tento víceletý finanční rámec popisuje, jak bude dosaženo politických cílů zvyšování růstu a vytváření většího počtu pracovních míst v Evropě, vytváření nízkouhlíkového hospodářství, která bere větší ohled na životní prostředí, a Unie hrající významnou úlohu na mezinárodní scéně.
(6)
Aby se přispělo k posílení konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků Unie, zejména malých a středních podniků, k podpoře stávajících malých a středních podniků, k povzbuzení podnikatelské kultury a podpoře růstu malých a středních podniků, k pokroku ve vytváření znalostní společnosti a k rozvoji založenému na vyváženém hospodářském růstu, by měl být zaveden Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (dále jen „program COSME“).
(7)
V souladu se sdělením Komise ze dne 8. února roku 2012 nazvaným „Agenda pro zjednodušení víceletého finančního rámce na období 2014-2020“ by se měl program COSME přednostně zabývat problematikou tohoto zjednodušení. Vynakládání finančních prostředků Unie a členských států na podporu konkurenceschopnosti podniků a malých a středních podniků by mělo být lépe koordinováno, aby byla zajištěna doplňkovost, větší účinnost a viditelnost a rovněž aby bylo dosaženo lepší rozpočtové součinnosti.
(8)
Komise se zavázala, že téma klimatu bude mít významné místo ve výdajových programech Unie a že nejméně 20 % rozpočtu Unie bude směřovat na cíle související s touto problematikou. Je důležité zajistit, aby zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jejím dopadům, jakož i prevence rizik hrály důležitou úlohu při přípravě, koncipování a provádění programu COSME. Opatření obsažená v tomto nařízení by měla přispět k prosazování přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství a společnosti, které se dokáží vyrovnat se změnou klimatu.
(9)
Z rozhodnutí Rady 2001/822/ES (4) vyplývá, že subjekty a orgány zámořských zemí a území jsou způsobilé pro účast na programu COSME.
(10)
Smyslem politiky Unie v oblasti konkurenceschopnosti je takové nasměrování politiky a vytvoření institucionálního uspořádání, které vytvoří podmínky pro udržitelný růst podniků, zejména malých a středních podniků. Dosažení konkurenceschopnosti a udržitelnosti vyžaduje schopnost dosáhnout hospodářské konkurenceschopnosti a růstu podniků v souladu s cíli udržitelného rozvoje a tuto konkurenceschopnost a růst udržet. Vyšší produktivita, včetně produktivity zdrojů a energetické produktivity, je hlavním zdrojem udržitelného růstu příjmu. Konkurenceschopnost rovněž závisí na schopnosti firem plně využívat příležitostí, které nabízí například vnitřní trh. Zvláště důležité je to pro malé a střední podniky, které představují 99 % podniků v Unii, aktuálně poskytují dvě ze tří pracovních míst v soukromém sektoru a 80 % nově vytvořených pracovních míst a přispívají více než polovinou k celkové přidané hodnotě, kterou vytvářejí podniky v Unii. Malé a střední podniky jsou zásadním hybatelem hospodářského růstu, zaměstnanosti a sociální integrace.
(11)
Podle sdělení Komise ze dne 18. dubna 2012 nazvaném „Na cestě k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst“ by politiky podporující přechod k ekologickému hospodářství, jako je politika účinného využívání zdrojů, politika energetické účinnosti a politika v oblasti změny klimatu, mohly do roku 2020 vytvořit více než pět milionů pracovních míst, a to zejména v odvětví malých a středních podniků. S ohledem na tuto skutečnost by specifické akce v rámci programu COSME mohla zahrnovat podporu vývoje udržitelných produktů, služeb, technologií a postupů, jakož i účinného využívání zdrojů a energetické účinnosti a sociální odpovědnosti podniků.
(12)
Konkurenceschopnost se dostala v posledních letech do ohniska tvorby politiky Unie, neboť selhání trhu a politická a institucionální selhání snižují konkurenceschopnost podniků v Unii, zejména malých a středních podniků.
(13)
Program COSME by se proto měl zaměřit na selhání trhu, jež ovlivňují konkurenceschopnost ekonomiky Unie v celosvětovém měřítku a jež oslabují schopnost podniků, zejména malých a středních podniků, soutěžit se svými protějšky v jiných částech světa.
(14)
Program COSME by měl být věnován především malým a středním podnikům, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (5). Při uplatňování tohoto nařízení by měla Komise konzultovat všechny příslušné zúčastněné subjekty, včetně organizací zastupujících malé a střední podniky. Zvláštní pozornost je třeba věnovat mikropodnikům, podnikům, které se zabývají řemeslnými činnostmi, samostatně výdělečně činným osobám, svobodným povoláním a sociálním podnikům. Pozornost je třeba věnovat rovněž potenciálním, novým a mladým podnikatelům a podnikatelkám a také dalším specifickým cílovým skupinám, jako jsou starší lidé, migranti a podnikatelé, kteří jsou příslušníky sociálně znevýhodněných nebo zranitelných skupin, například zdravotně postiženým, a dále podpoře převádění podniků, zakládání podniků za účelem komercializace výsledků výzkumu, zakládání podniků na základě oddělení od mateřského podniku a druhých šancí pro podnikatele.
(15)
Mnohé z problémů Unie v oblasti konkurenceschopnosti souvisejí s tím, že malé a střední podniky obtížně získávají přístup k financování, protože zápasí s prokazováním své úvěruschopnosti a obtížně se dostávají k rizikovému kapitálu. Tyto obtíže mají nepříznivý dopad na úroveň a kvalitu nově zakládaných podniků a na růst a míru přežití podniků i na ochotu nových podnikatelů převzít životaschopné podniky v rámci jejich převodu nebo přechodu. Finanční nástroje Unie zavedené na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (6) prokázaly svůj pozitivní přínos a pomohly nejméně 220 000 malých a středních podniků. Větší přínos navrhovaných finančních nástrojů pro Unii spočívá mimo jiné v posílení vnitřního trhu z hlediska rizikového kapitálu, v rozvoji celoevropského finančního trhu pro malé a střední podniky a v řešení selhání trhu, která nemohou členské státy vyřešit. Akce Unie by měly být soudržné a konzistentní, měly by doplňovat finanční nástroje členských států pro malé a střední podniky, poskytovat pákový efekt a zamezit narušení trhu v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7). Subjekty, které budou pověřeny prováděním akcí, by měly zajistit, že se akce budou vzájemně doplňovat, a zabránit dvojímu financování z prostředků Unie.
(16)
Komise by měla věnovat pozornost viditelnosti financování poskytovaného prostřednictvím finančních nástrojů podle tohoto nařízení, aby se zajistilo, že se o dostupnosti podpory Unie bude vědět a že poskytnutá podpora bude v rámci trhu uznávána. Za tímto účelem by finanční zprostředkovatelé měli mít rovněž povinnost konečným příjemcům výslovně zdůraznit, že financování bylo umožněno prostřednictvím podpory obdržené z finančních nástrojů podle tohoto nařízení. Komise a členské státy by měly přijmout vhodná opatření, a to i prostřednictvím uživatelsky vstřícných on-line systémů, s cílem informovat malé a střední podniky a zprostředkovatele o dostupných finančních nástrojích. Tyto systémy, jejichž součástí by mohl být i jediný portál, by neměly zdvojovat systémy již existující.
(17)
Síť Enterprise Europe Network (dále jen „síť“) prokázala svůj přínos pro evropské malé a střední podniky jako jediné správní či kontaktní místo pro podporu podniků tím, že pomáhá podnikům zlepšovat jejich konkurenceschopnost a využívat obchodní příležitosti na vnitřním trhu i na jiných trzích. Zlepšení účinnosti metodik a pracovních metod a poskytnutí evropského rozměru službám na podporu podnikání může být dosaženo pouze na úrovni Unie. Síť zejména pomáhá malým a středním podnikům nalézt partnery pro spolupráci nebo pro transfery technologií na vnitřním trhu i ve třetích zemích, získat poradenství týkající se zdrojů financování v Unii, právních předpisů Unie a práv duševního vlastnictví a programů Unie na podporu ekologických inovací a udržitelné výroby. Získává také zpětnou vazbu pro potřeby právních předpisů a norem Unie. Její jedinečné odborné poznatky jsou zvlášť důležité pro překonání informačních asymetrií a ke snížení transakčních nákladů spojených s přeshraničními transakcemi.
(18)
Je třeba pokračovat v úsilí s cílem dále optimalizovat kvalitu služeb a výkonnost sítě, zejména pokud jde o informovanost malých a středních podniků a následné využívání nabízených služeb, a to další integrací služeb v oblasti internacionalizace a inovací, posílením spolupráce mezi sítí a regionálními a místními zúčastněnými subjekty z řad malých a středních podniků, konzultacemi s hostitelskými organizacemi a jejich lepším zapojením, snížením byrokracie, zlepšením podpory v oblasti informačních technologií a zviditelněním sítě a jejích služeb v zeměpisných oblastech spadajících do její působnosti.
(19)
Konkurenceschopnost nepříznivě ovlivňuje omezená internacionalizace malých a středních podniků v rámci Evropy i mimo Evropu. Podle některých odhadů v současnosti vyváží nebo v posledních třech letech uskutečnilo vývoz 25 % malých a středních podniků v Unii, a pouze 13 % malých a středních podniků v Unii vyváží pravidelně mimo Unii a pouze 2 % investovaly za hranicemi své domovské země. Průzkum Eurobarometr z roku 2012 navíc prokázal nevyužitý potenciál malých a středních podniků v oblasti růstu na „zelených“ trzích v Unii i mimo ni, pokud jde o internacionalizaci a přístup k veřejným zakázkám. V souladu s iniciativou SBA, která Unii a členské státy vyzvala, aby podporovaly a povzbuzovaly malé a střední podniky k tomu, aby využívaly rostoucích trhů mimo Unii, Unie poskytuje finanční pomoc několika iniciativám, například Středisku pro průmyslovou spolupráci mezi Unií a Japonskem a Poradenskému centru pro malé a střední podniky a práva duševního vlastnictví v Číně. Přidaná hodnota Unie se vytváří podporou spolupráce a nabízením služeb na evropské úrovni, jež doplňují hlavní služby členských států na podporu obchodu, aniž by tyto služby zdvojovaly, a posilují společné úsilí veřejných a soukromých poskytovatelů služeb v této oblasti. Tyto služby by měly zahrnovat informace o právech duševního vlastnictví, normách a pravidlech a příležitostech v oblasti veřejných zakázek. Je třeba plně zohlednit část II závěrů Rady ze dne 6. prosince 2011 nazvaných „Posílení provádění průmyslové politiky v celé EU“ a reagujících na sdělení Komise nazvané „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace: Konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu“. V tomto ohledu by jasně vymezená evropská strategie v oblasti klastrů měla doplňovat vnitrostátní a regionální úsilí zaměřené na pobízení klastrů k dosažení excelence a k mezinárodní spolupráci a současně zohledňovat skutečnost, že vytváření seskupení malých a středních podniků může být jedním z klíčových nástrojů umožňujících posílit jejich schopnost zavádět inovace a začít působit na zámořských trzích.
(20)
Aby se zlepšila konkurenceschopnost podniků v Unii, zejména malých a středních podniků, musí členské státy a Komise vytvářet příznivé podmínky pro podnikání. Pozornost vyžadují zejména zájmy malých a středních podniků a odvětví, ve kterých jsou malé a střední podniky nejaktivnější. Iniciativy na úrovni Unie jsou rovněž nezbytné za účelem výměny informací a znalostí v evropském měřítku, přičemž zvláště nákladově efektivní mohou v této oblasti být digitální služby. Tato opatření mohou přispět k vytvoření rovných podmínek pro malé a střední podniky.
(21)
Nedostatky, roztříštěnost a zbytečná byrokracie na vnitřním trhu brání občanům, spotřebitelům a podnikům, zejména malým a středním podnikům, naplno využívat jeho přínosů. Proto je naléhavě nutné, aby členské státy, Evropský parlament, Rada a Komise společně usilovaly o řešení nedostatků v oblasti provádění právních předpisů, přijímání právních předpisů a informovanosti. V souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality by měly členské státy, Evropský parlament, Rada a Komise spolupracovat rovněž na snižování nadbytečné administrativní a regulační zátěže malých a středních podniků a zamezování jejímu vzniku. Akce v rámci programu COSME, který je jediným programem Unie specificky zaměřeným na malé a střední podniky, by měly přispívat k naplňování těchto cílů, a to zejména tím, že budou napomáhat ke zlepšování rámcových podmínek pro podniky. Součástí tohoto úsilí by měly být i kontroly účelnosti a posuzování dopadu financované v rámci programu COSME.
(22)
Dalším faktorem, který ovlivňuje konkurenceschopnost, je poměrně slabý podnikatelský duch v Unii. Samostatně výdělečně činnými by chtělo být pouze 45 % občanů Unie (a méně než 40 % žen) v porovnání s 55 % obyvatel ve Spojených státech a 71 % v Číně (podle průzkumu Eurobarometr o podnikání provedeného v roce 2009). Podle iniciativy SBA by měla být pozornost věnována všem situacím, jimž jsou podnikatelé vystaveni, včetně počáteční fáze, růstové fáze, fáze převodu a úpadku (druhá šance). Vysokou přidanou hodnotu Unie zajišťuje podpora vzdělávání zaměřeného na rozvoj podnikatelských dovedností, jakož i opatření k posílení soudržnosti a konzistentnosti, jako je referenční srovnávání a výměna osvědčených postupů.
(23)
Program Erasmus pro mladé podnikatele byl zahájen s cílem dát novým nebo budoucím podnikatelům příležitost získávat podnikatelské zkušenosti v jiném členském státě než jejich vlastním, a umožnit jim tak rozvíjet svůj podnikatelský talent. Ve spojitosti s cílem zlepšování rámcových podmínek pro podporu podnikání a podnikatelské kultury by Komise měla mít možnost přijímat opatření, která mají pomoci novým podnikatelům zlepšovat jejich schopnosti rozvíjet své podnikatelské know-how, dovednosti a přístupy a zdokonalovat své technologické kapacity a řízení podniků.
(24)
Celosvětová hospodářská soutěž, demografické změny, omezené zdroje a nově vznikající sociální trendy přinášejí výzvy a příležitosti pro různá odvětví, která jsou vystavena globálním výzvám a pro které je typický vysoký podíl malých a středních podniků. Například designérská odvětví se musí přizpůsobovat, aby mohla využívat dosud nevyužitého potenciálu vysoké poptávky po individualizovaných, kreativních a komplexních produktech. Protože se tyto výzvy vztahují na všechny malé a střední podniky v Unii působící v těchto odvětvích, je nezbytné vyvinout jednotné úsilí na úrovni Unie v zájmu dosažení dalšího růstu prostřednictvím iniciativ, které urychlují vývoj nových produktů a služeb.
(25)
Na podporu akcí přijatých v členských státech může program COSME podporovat iniciativy v odvětvových i meziodvětvových oblastech s významným potenciálem pro růst a podnikatelskou činnost, a to zejména oblastech s vysokým podílem malých a středních podniků, urychlující vznik konkurenceschopných a udržitelných odvětví založených na vysoce konkurenceschopných obchodních modelech, zdokonalených produktech a postupech, organizačních strukturách nebo na modifikovaných hodnotových řetězcích. Jak bylo uvedeno ve sdělení Komise ze dne 30. června 2010 nazvaném „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu - nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“, které Rada uvítala v říjnu roku 2010, je cestovní ruch jedním z důležitých odvětví ekonomiky Unie. Podniky v tomto odvětví přímo vytvářejí 5 % hrubého domácího produktu (HDP) Unie. Význam cestovního ruchu uznává i Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), která stanoví pravomoci Unie v této oblasti. Evropské iniciativy v oblasti cestovního ruchu mohou doplnit akce členských států tím, že povzbudí vytváření příznivého prostředí a podpoří spolupráci mezi členskými státy, zejména formou výměny osvědčených postupů. Akce mohou zahrnovat zlepšení znalostní základny cestovního ruchu prostřednictvím poskytování údajů a analýzy a vypracování nadnárodních projektů spolupráce v úzké spolupráci s členskými státy, aniž by byly podnikům v Unii ukládány závazné požadavky.
(26)
Program COSME vymezuje akce pro splnění stanovených cílů, celkové finanční krytí pro dosažení těchto cílů, minimální finanční krytí pro finanční nástroje, různé druhy prováděcích opatření a transparentní opatření pro sledování a hodnocení a na ochranu finančních zájmů Unie.
(27)
Program COSME doplňuje další programy Unie, přičemž každý z nástrojů by se měl řídit vlastními postupy. Nemělo by tak docházet k dvojímu financování týchž způsobilých nákladů. V zájmu dosažení přidané hodnoty a výrazného dopadu unijního financování by se měla rozvíjet úzká součinnost mezi programem COSME a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (8) (dále jen „Horizont 2020“), nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (9) (dále jen „strukturálními fondy“) a s ostatními programy Unie.
(28)
Ve všech příslušných iniciativách a akcích, které jsou součástí programu COSME, by měly být brány v úvahu zásady transparentnosti a rovných příležitostí pro ženy a muže. Při těchto iniciativách a akcích je třeba také dbát na dodržování lidských práv a základních svobod pro všechny občany.
(29)
Granty by měly být malým a středním podnikům poskytovány na základě transparentních postupů. Udělení grantů a jejich vyplácení by měly být transparentní, nebyrokratické a v souladu se společnými pravidly.
(30)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu trvání programu COSME, které má během ročního rozpočtového procesu představovat pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (10).
(31)
Aby bylo zajištěno, že se financování omezí na řešení selhání trhu, politiky a institucí, a s cílem zamezit narušením trhu, mělo by poskytování finančních prostředků z programu COSME být v souladu s pravidly Unie pro poskytování státní podpory.
(32)
Dohoda o Evropském hospodářském prostoru a protokoly k dohodám o přidružení zajišťují účast příslušných zemí v programech Unie. Účast třetích zemí by měla být možná, pokud to stanoví dohody a postupy.
(33)
Je důležité zajistit řádné finanční řízení programu COSME a jeho provádění co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem a současně rovněž zaručit právní jistotu a dostupnost programu COSME pro všechny účastníky.
(34)
Program COSME je třeba sledovat a vyhodnocovat, aby bylo možné provádět úpravy. Každý rok by měla být vypracována zpráva o jeho provádění podávající informace o dosaženém pokroku a plánovaných činnostech.
(35)
Provádění programu COSME by mělo být každoročně sledováno pomocí klíčových ukazatelů pro posuzování výsledků a dopadů. Tyto ukazatele, včetně příslušných referenčních úrovní, by měly poskytnout minimální základ pro posouzení míry dosažení cílů programu COSME.
(36)
Průběžná zpráva o dosahování cílů všech akcí podporovaných v rámci programu COSME, kterou vypracuje Komise, by měla rovněž obsahovat hodnocení nízké míry účasti malých a středních podniků, bude-li tato situace zjištěna ve významném počtu členských států. Členské státy by případně mohly výsledky této průběžné zprávy zohlednit ve svých příslušných politikách.
(37)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012.
(38)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijímání ročních pracovních programů k provádění programu COSME. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (11). Součástí některých akcí zahrnutých do ročního pracovního programu je koordinace akcí na vnitrostátní úrovni. V této souvislosti by se měl použít čl. 5 odst. 4 uvedeného nařízení.
(39)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu se článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o doplnění ukazatelů, změny některých specifických podrobností týkajících se finančních nástrojů a změny orientačních částek, na jejichž základě by se tyto částky zvýšily o více než 5 % hodnoty tohoto finančního krytí v jednotlivých případech. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci své přípravné činnosti vedla potřebné konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(40)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by mělo být rozhodnutí č. 1639/2006/ES zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Předmět
Článek 1
Zavedení programu
Na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se zavádí program pro akce Unie zaměřené na zlepšení konkurenceschopnosti podniků, se zvláštním důrazem na malé a střední podniky (dále jen „program COSME“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „malými a středními podniky“ rozumí mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení 2003/361/ES.
Článek 3
Obecné cíle
1. Program COSME přispívá ke splnění níže uvedených obecných cílů, přičemž zvláštní pozornost věnuje specifickým potřebám malých a středních podniků usazených v Unii a malých a středních podniků usazených ve třetích zemích účastnících se programu COSME podle článku 6:
a)
posilování konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků v Unii, zejména malých a středních podniků;
b)
povzbuzování podnikatelské kultury a podpora zakládání a růstu malých a středních podniků.
2. Dosahování cílů uvedených v odstavci 1 se měří těmito ukazateli:
a)
výsledky malých a středních podniků, pokud jde o udržitelnost;
b)
změnami v nadbytečné administrativní a regulační zátěži jak pro nové, tak stávající malé a střední podniky;
c)
změnami v podílu malých a středních podniků vyvážejících v rámci Unie nebo mimo ni;
d)
změnami v růstu malých a středních podniků;
e)
změnami v podílu občanů Unie, kteří by chtěli být samostatně výdělečně činní.
3. Podrobný seznam ukazatelů a cílů programu COSME je uveden v příloze.
4. Program COSME podporuje provádění strategie Evropa 2020 a přispívá k dosažení cíle „inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění“. Program COSME zejména přispívá k dosažení hlavního cíle, který se týká zaměstnanosti.
KAPITOLA II
Specifické cíle a oblasti činnosti
Článek 4
Specifické cíle
1. Specifickými cíli programu COSME jsou:
a)
zlepšit přístup k financování pro malé a střední podniky ve formě vlastního a vypůjčeného kapitálu;
b)
zlepšit přístup na trhy, zejména uvnitř Unie, ale také na celosvětové úrovni;
c)
zlepšit rámcové podmínky pro konkurenceschopnost a udržitelnost podniků v Unii, zejména malých a středních podniků, včetně podniků v odvětví cestovního ruchu;
d)
podporovat podnikání a podnikatelskou kulturu.
2. Při provádění programu COSME má být podporována potřeba podniků přizpůsobit se hospodářství, které je nízkouhlíkové, odolné vůči změně klimatu a účinně využívá zdroje a energii.
3. K měření účinku programu COSME při dosahování specifických cílů, které jsou uvedeny v odstavci 1, se použijí ukazatele stanovené v příloze.
4. Roční pracovní programy uvedené v článku 13 podrobně stanoví veškeré akce, které mají být prováděny v rámci programu COSME.
Článek 5
Rozpočet
1. Finanční krytí na provádění programu COSME se stanoví ve výši 2 298,243 milionů EUR v běžných cenách, z nichž se 60 % vyčlení na finanční nástroje.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Finanční krytí stanovené podle tohoto nařízení se může vztahovat také na náklady vzniklé při přípravných, sledovacích, kontrolních, auditních a hodnotících činnostech, které jsou nutné pro řízení programu COSME a k dosažení jeho cílů. Zejména musí nákladově efektivním způsobem pokrývat studie, schůzky odborníků, informační a komunikační akce včetně komunikační činnosti týkající se politických priorit Unie, vztahují-li se k obecným cílům programu COSME, náklady spojené s informačními sítěmi s důrazem na zpracování a výměnu informací, jakož i všechny ostatní náklady na technickou a správní pomoc, které Komisi vzniknou v souvislosti s řízením programu COSME.
Tyto náklady nepřekročí 5 % hodnoty finančního krytí.
3. V rámci finančního krytí pro program COSME se orientační částky ve výši 21,5 % hodnoty finančního krytí přidělí na specifické cíle uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. b), 11 % na specifické cíle uvedené v čl. odst. 1 písm. c) a 2,5 % na specifické cíle uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. d). Komise se může od těchto orientačních částek odchýlit, avšak nesmí je v jednotlivých případech překročit o více než 5 % hodnoty finančního krytí. V případě, že je nezbytné tento limit překročit, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud jde o změny těchto orientačních částek.
4. Finanční příděl smí být použit rovněž na výdaje technické a správní pomoci nezbytné pro zajištění přechodu mezi programem COSME a opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1639/2006/ES. V případě potřeby mohou být vyčleněné prostředky zapsány do rozpočtu na období po roce 2020 za účelem pokrytí podobných výdajů, aby se umožnilo řízení akcí, které do 31. prosince 2020 nebudou ještě dokončeny.
Článek 6
Účast třetích zemí
1. Programu COSME se mohou účastnit:
a)
země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP, a další evropské země, jestliže to dohody a postupy dovolují;
b)
přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích příslušných rad přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země, jež spadají do oblasti působnosti evropských politik sousedství, jestliže to dohody a postupy dovolují, a v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách, protokolech k dohodám o přidružení a v rozhodnutích příslušných rad přidružení.
2. Subjekt usazený v některé ze zemí uvedených v odstavci 1 se může zúčastnit těch částí programu COSME, kterých se daná země účastní za podmínek stanovených v příslušných dohodách podle odstavce 1.
Článek 7
Účast subjektů ze zemí neúčastnících se programu
1. Subjekty usazené v zemi uvedené v článku 6 se mohou účastnit těch částí programu COSME, kterých se daná třetí země neúčastní. Akcí v rámci programu COSME se mohou zúčastnit i subjekty usazené v jiných třetích zemích.
2. Subjekty uvedené v odstavci 1 nemají nárok na získávání finančních příspěvků Unie s výjimkou případů, kdy je to pro program COSME zásadní, zejména z hlediska konkurenceschopnosti podniků v Unii a jejich přístupu na trhy. Uvedená výjimka se nevztahuje na ziskové subjekty.
Článek 8
Akce zaměřené na zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování
1. Komise podporuje akce, jejichž cílem je usnadnit a zlepšit přístup malých a středních podniků k financování v jejich počáteční a růstové fázi a ve fázi převodu a která doplňují použití finančních nástrojů členských států pro malé a střední podniky na vnitrostátní a regionální úrovni. Aby se zajistila doplňkovost, jsou tyto akce úzce koordinovány s akcemi v rámci politiky soudržnosti, programu Horizont 2020 a na vnitrostátní či regionální úrovni. Cílem těchto akcí je povzbudit využívání a nabídku kapitálového i dluhového financování, které může zahrnovat financování předstartovní a kvazikapitálové a financování ze strany „podnikatelských andělů“ („business angels“), avšak s vyloučením spekulativních rozprodejů částí majetku.
2. Kromě akcí uvedených v odstavci 1 může být podpora Unie poskytována v závislosti na tržní poptávce rovněž akcím na zlepšení přeshraničního financování a financování, na kterém se podílí více zemí, což malým a středním podnikům pomůže dát své činnosti mezinárodní rozměr v souladu s právními předpisy Unie.
Komise může v závislosti na tržní poptávce přezkoumat rovněž možnost vytvoření inovativních finančních mechanismů, jako je například sdružené kofinancování.
3. Podrobné informace o akcích uvedených v odstavci 1 jsou stanoveny v článku 17.
Článek 9
Akce zaměřené na zlepšení přístupu na trhy
1. V zájmu pokračujícího zlepšování konkurenceschopnosti podniků v Unii a jejich přístupu na trhy může Komise podporovat akce zaměřené na zlepšení přístupu malých a středních podniků na vnitřní trh, jako je například poskytování informací (i prostřednictvím digitálních služeb) a zlepšování informovanosti mimo jiné ohledně programů Unie, právních předpisů a norem.
2. Cílem specifických opatření je usnadnění přístupu malých a středních podniků na trhy mimo Unii. Tato opatření mohou zahrnovat poskytování informací o stávajících překážkách vstupu na trh a podnikatelských příležitostech, veřejných zakázkách a celních postupech a dále zlepšování podpůrných služeb v oblasti norem a práv duševního vlastnictví v prioritních třetích zemích. Tato opatření doplňují, avšak nezdvojují základní činnosti členských států v oblasti podpory obchodu.
3. Akce v rámci programu COSME mohou být zaměřeny na posilování mezinárodní spolupráce, včetně průmyslových dialogů a dialogů ohledně regulace vedených se třetími zeměmi. Specifická opatření mohou být zaměřena na snižování rozdílů mezi Unií a jinými zeměmi v regulačních rámcích pro produkty, podporu rozvoje politiky podnikání a průmyslové politiky a přispívání ke zlepšení podmínek pro podnikání.
Článek 10
Síť Enterprise Europe Network
1. Komise podporuje síť Enterprise Europe Network (dále jen „síť“) s cílem poskytovat integrované služby na podporu podnikání malým a středním podnikům v Unii, které usilují o využití příležitostí na vnitřním trhu a ve třetích zemích. Mezi akce uskutečňované v rámci této sítě mohou patřit:
a)
poskytování informačních a poradenských služeb o iniciativách a právních předpisech Unie; podpora posilování řídících kapacit s cílem zvýšit konkurenceschopnost malých a středních podniků; podpora zaměřená na zlepšování finančních znalostí malých a středních podniků, včetně informačních a poradenských služeb týkajících se možností financování, přístupu k financování a souvisejících systémů poradenství a školení; opatření ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k odborným poznatkům v oblasti energetické účinnosti, klimatu a životního prostředí; a podpora programů financování a finančních nástrojů Unie (včetně programu Horizont 2020 ve spolupráci s vnitrostátními kontaktními místy a strukturálními fondy);
b)
usnadňování přeshraniční spolupráce mezi podniky, výzkumu a vývoje, přenosu technologií a znalostí a partnerství v oblasti technologií a inovací;
c)
zajišťování komunikační vazby mezi malými a středními podniky a Komisí.
2. Síť může být rovněž využívána k poskytování služeb v rámci jiných programů Unie, například programu Horizont 2020; včetně specificky zaměřených poradenských služeb na podporu účasti malých a středních podniků v jiných programech Unie. Komise zajistí, aby byly jednotlivé finanční zdroje pro síť efektivně koordinovány a aby služby poskytované sítí pro jiné programy Unie byly prostřednictvím těchto programů financovány.
3. Fungování sítě je úzce koordinováno s členskými státy, aby se v souladu se zásadou subsidiarity zabránilo zdvojování činností.
Komise posoudí síť z hlediska efektivity jejího řízení a poskytování vysoce kvalitních služeb v celé Unii.
Článek 11
Akce zaměřené na zlepšení rámcových podmínek pro konkurenceschopnost a udržitelnost podniků Unie, zejména malých a středních podniků
1. Komise podporuje akce zaměřené na zlepšení rámcových podmínek pro zajištění konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků v Unii, zejména malých a středních podniků, s cílem zvýšit efektivitu, soudržnost, koordinaci a soulad vnitrostátních a regionálních politik na podporu konkurenceschopnosti, udržitelnosti a růstu podniků v Unii.
2. Komise může podporovat specifické akce ke zlepšení rámcových podmínek pro podniky, zejména malé a střední podniky, prostřednictvím snižování nadbytečné administrativní a regulační zátěže a zamezování jejímu vzniku. Tyto akce mohou zahrnovat pravidelné posuzování dopadu příslušných právních předpisů Unie na malé a střední podniky, zajišťované případně prostřednictvím srovnávacího přehledu, podporu skupin nezávislých odborníků a výměnu informací a osvědčených postupů, včetně systematického uplatňování testu dopadů na malé a střední podniky prováděného na úrovni Unie a členských států.
3. Komise může podpořit akce, jejichž cílem je vypracovat nové strategie konkurenceschopnosti a podnikového rozvoje. Takové akce mohou zahrnovat:
a)
opatření zaměřená na zlepšení koncepce, provádění a hodnocení politik ovlivňujících konkurenceschopnost a udržitelnost podniků, realizované mimo jiné sdílením osvědčených postupů týkajících se rámcových podmínek a řízení klastrů světové úrovně a sítí podniků; a podporou nadnárodní spolupráce mezi klastry a sítěmi podniků, vývoje udržitelných produktů, služeb, technologií a postupů a podporou účinného využívání zdrojů a energetické účinnosti a sociální odpovědnosti podniků;
b)
opatření zaměřená na mezinárodní aspekty politik v oblasti konkurenceschopnosti, zejména na politickou spolupráci mezi členskými státy, dalšími zeměmi účastnícími se programu COSME a globálními obchodními partnery Unie;
c)
opatření zaměřená na zlepšení vývoje politik pro malé a střední podniky, spolupráce mezi tvůrci politik, vzájemných hodnocení a výměny osvědčených postupů mezi členskými státy, s případným zohledněním dostupných údajů a názorů zúčastněných subjektů a zejména s cílem usnadnit malým a středním podnikům přístup k programům a akcím Unie, v souladu s akčním plánem v rámci iniciativy SBA.
4. Komise může prostřednictvím podpory koordinace podpořit akce přijaté v členských státech s cílem urychlit vznik konkurenceschopných odvětví s tržním potenciálem. Tato podpora může zahrnovat akce zaměřené na podporu výměny osvědčených postupů a určení požadavků různých odvětví, především malých a středních podniků, na pracovníky a odbornou přípravu, zejména v dovednosti počítačové gramotnosti. Může rovněž zahrnovat akce zaměřené na podporu zavádění nových podnikatelských modelů a spolupráci malých a středních podniků v rámci nových hodnotových řetězců, jakož i komerční využívání vhodných nápadů týkajících se nových produktů a služeb.
5. Komise může doplnit akce členských států s cílem zvýšit konkurenceschopnost a udržitelnost malých a středních podniků v Unii v oblastech vyznačujících se značným růstovým potenciálem, zejména těch s vysokým podílem malých a středních podniků, jako je například odvětví cestovního ruchu. Součástí těchto činností může být podpora spolupráce mezi členskými státy zajišťovaná zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů.
Článek 12
Akce zaměřené na podporu podnikání
1. Komise přispívá k podpoře podnikání a podnikatelské kultury zlepšováním rámcových podmínek, jež ovlivňují rozvoj podnikání, mimo jiné odstraňováním překážek bránících zakládání podniků. Komise podporuje podnikatelské prostředí a kulturu, jež jsou příznivé pro udržitelné podniky, zakládání a růst podniků, převody podniků, opětovné zahajování činnosti (tzv. „druhou šanci“), jakož i zakládání podniků za účelem komercializace výsledků výzkumu a zakládání podniků na základě oddělení se od mateřského podniku.
2. Zvláštní pozornost bude věnována potenciálním, novým, mladým podnikatelům a podnikatelkám a rovněž dalším specifickým cílovým skupinám.
3. Komise může přijímat akce jako například programy mobility pro nové podnikatele s cílem zlepšovat jejich schopnost rozvíjet své podnikatelské know-how, dovednosti a přístupy a zdokonalovat své technologické kapacity a řízení podniků.
4. Komise může podpořit opatření členských států zaměřené na zavádění a podporu vzdělávání a odborné přípravy pro podnikání, podnikatelských dovedností a podnikatelských přístupů, zejména u potenciálních a nových podnikatelů.
KAPITOLA III
Provádění programu COSME
Článek 13
Roční pracovní programy
1. Komise přijme roční pracovní programy k provádění programu COSME přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Každý roční pracovní program provádí cíle vytyčené v tomto nařízení a podrobně stanoví:
a)
popis akcí, které mají být financovány, sledované cíle u jednotlivých akcí, které jsou v souladu s obecnými a specifickými cíli uvedenými v článcích 3 a 4, předpokládané výsledky, způsob provádění, s uvedením částky vyčleněné na jednotlivé akce, celkové částky na všechny akce, orientačního harmonogramu provádění a platebního profilu;
b)
pro jednotlivé akce vhodné kvalitativní a kvantitativní ukazatele za účelem analýzy a sledování efektivity při dosahování výsledků a plnění cílů dotčené akce;
c)
pro granty a související akce základní hodnotící kritéria, která se stanoví tak, aby bylo možno co nejlépe dosáhnout cílů sledovaných programem COSME, a maximální míru spolufinancování;
d)
samostatnou podrobnou kapitolu týkající se finančních nástrojů, která v souladu s článkem 17 tohoto nařízení zohledňuje informační povinnosti podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, včetně předpokládaného rozdělení finančního krytí mezi nástrojem pro kapitálové investice pro růst uvedeným v článku 18 tohoto nařízení nástrojem pro úvěrové záruky uvedeným v článku 19 tohoto nařízení, a informací, jako je výše záruky a vztah s programem Horizont 2020.
2. Komise provádí program COSME v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Program COSME se provádí tak, aby se zajistilo, že podporované akce zohledňují budoucí vývoj a budoucí potřeby, zejména po průběžném hodnocení uvedeném v čl. 12 odst. 3, a že jsou relevantní pro vyvíjející se trhy, ekonomiku a změny ve společnosti.
Článek 14
Podpůrná opatření
1. Kromě opatření obsažených v ročních pracovních programech uvedených v článku 13 přijímá Komise pravidelně podpůrná opatření, včetně:
a)
zlepšování analýzy a sledování problematiky odvětvové a meziodvětvové konkurenceschopnosti;
b)
identifikace a šíření osvědčených postupů a politických přístupů a jejich další rozvíjení;
c)
kontrol účelnosti stávajících právních předpisů a posuzování dopadů nových opatření Unie, která jsou zvláště významná pro konkurenceschopnost podniků, s cílem určit oblasti, v nichž je třeba stávající právní předpisy zjednodušit, a zajistit minimalizaci zátěže pro malé a střední podniky v oblastech, v nichž jsou navrhována nová legislativní opatření;
d)
hodnocení právních předpisů ovlivňujících podniky, zejména malé a střední podniky, průmyslové politiky a opatření souvisejících s konkurenceschopností;
e)
podpory integrovaných a uživatelsky vstřícných on-line systémů, které by poskytovaly informace o programech relevantních pro malé a střední podniky, přičemž současně zajistí, aby nedocházelo ke zdvojení již existujících portálů.
2. Celkové náklady na tato podpůrná opatření nepřekročí 2,5 % finančního krytí programu COSME.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise sleduje provádění a řízení programu COSME.
2. Komise vypracuje výroční zprávu o sledování, v níž zhodnotí účelnost a efektivitu podporovaných akcí z hlediska finančního plnění, výsledků, nákladů a pokud možno i dopadu. Zpráva musí obsahovat informace o příjemcích, pokud možno pro každou výzvu k předkládání návrhů, informace o výši výdajů souvisejících s klimatem a o účinku podpory cílů souvisejících se změnou klimatu a příslušné údaje týkající se úvěrů v objemu nad 150 000 EUR a v objemu nižším než 150 000 EUR, které byly poskytnuty v rámci nástroje pro úvěrové záruky, v takovém rozsahu, aby sběr těchto informací nevytvářel neopodstatněnou administrativní zátěž pro podniky, a to zejména malé a střední podniky. Součástí zprávy o sledování je výroční zpráva týkající se jednotlivých finančních nástrojů v souladu s požadavky podle čl. 140 odst. 8 nařízení (EU, Euratom) č. 996/2012.
3. Nejpozději do roku 2018 vypracuje Komise průběžnou hodnotící zprávu o dosahování cílů všech akcí podpořených z programu COSME z hlediska úrovně výsledků a dopadů, účinnosti využití zdrojů a jejich evropské přidané hodnoty, aby bylo možné rozhodnout o prodloužení, úpravě nebo zrušení těchto opatření. Tato průběžná hodnotící zpráva se bude zabývat také rozsahem zjednodušení, jeho vnitřní a vnější soudržností, stálou platností všech cílů a také přínosem opatření z hlediska priorit Unie, tedy k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. Vezme v úvahu výsledky posouzení dlouhodobého dopadu předchozích opatření a přispěje k rozhodnutí o případném prodloužení, úpravě nebo zrušení následného opatření.
4. Komise sestaví závěrečnou hodnotící zprávu o dlouhodobějších dopadech a o udržitelnosti účinků těchto opatření.
5. Všichni příjemci grantů a další zúčastněné strany, které obdržely finanční prostředky Unie podle tohoto nařízení, poskytnou Komisi vhodné údaje a informace nezbytné pro sledování a hodnocení příslušných opatření.
6. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávy uvedené v odstavcích 2, 3 a 4 a zveřejní je.
KAPITOLA IV
Finanční ustanovení a formy finanční pomoci
Článek 16
Formy finanční pomoci
Finanční pomoc Unie v rámci programu COSME může být provedena nepřímo přenesením úkolů spojených s plněním rozpočtu na subjekty uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 17
Finanční nástroje
1. Finanční nástroje v rámci programu COSME, zavedené v souladu s hlavou VIII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, jsou využívány s cílem usnadnit malým a středním podnikům přístup k financování v jejich počáteční a růstové fázi a ve fázi jejich převodu. Finanční nástroje sestávají z kapitálového nástroje a nástroje pro úvěrové záruky. Při rozdělování finančních prostředků mezi tyto nástroje se zohlední poptávka ze strany finančních zprostředkovatelů.
2. Finanční nástroje pro malé a střední podniky se mohou případně kombinovat a doplňovat s:
a)
jinými finančními nástroji zavedenými členskými státy a jejich řídícími orgány financovanými z vnitrostátních či regionálních fondů nebo financovanými v kontextu operací strukturálních fondů v souladu s čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
jinými finančními nástroji zavedenými členskými státy a jejich řídícími orgány a financovanými z vnitrostátních či regionálních programů mimo operace strukturálních fondů;
c)
granty financovanými Unií včetně grantů podle tohoto nařízení,
3. Nástroj pro kapitálové investice pro růst uvedený v článku 18 a nástroj pro úvěrové záruky uvedený v článku 19 mohou doplňovat finanční nástroje pro malé a střední podniky používané členskými státy v rámci politiky soudržnosti Unie.
4. Nástroj pro kapitálové investice a nástroj pro úvěrové záruky mohou ve vhodných případech dovolovat spojení finančních zdrojů s členskými státy nebo regiony, které jsou ochotny přispět částí strukturálních fondů, které jim byly přiděleny v souladu s čl. 38 odst. 1 písm. a nařízení (EU) č. 1303/2013
5. Finanční nástroje mohou vytvářet přijatelnou návratnost, aby splňovaly cíle jiných partnerů nebo investorů. V druhé řadě může být využíván nástroj pro kapitálové investice pro růst, avšak jeho cílem je zachovat hodnotu aktiv poskytnutých z rozpočtu Unie.
6. Nástroj pro kapitálové investice pro růst a nástroj pro úvěrové záruky se provádějí v souladu s hlavou VIII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (12).
7. Finanční nástroje v rámci programu COSME se vypracují a provádějí doplňkově a v souladu s nástroji stanovenými v rámci programu Horizont 2020 pro malé a střední podniky.
8. V souladu s čl. 60 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 subjekty pověřené prováděním finančních nástrojů zajistí při správě finančních prostředků Unie viditelnost jejích akcí. Za tímto účelem je pověřený subjekt povinen zajistit, aby finanční zprostředkovatelé výslovně informovali konečné příjemce o tom, že financování bylo umožněno prostřednictvím podpory poskytnuté finančními nástroji v rámci programu COSME. Komise zajistí, aby následné zveřejňování informací o příjemcích v souladu s čl. 60 odst. 2 písm. e) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 bylo snadno dostupné pro potenciální konečné příjemce.
9. Splátky vyplývající z druhého nástroje mechanismu pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem zřízeného podle rozhodnutí č. 1639/2006/ES a obdržené po dni 31. prosince 2013 se v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 účelově váží k nástroji pro kapitálové investice pro růst uvedenému v článku 18 tohoto nařízení.
10. Finanční nástroje se provádějí v souladu s příslušnými pravidly Unie pro státní podporu.
Článek 18
Nástroj pro kapitálové investice pro růst
1. Nástroj pro kapitálové investice pro růst (EFG) se provádí jako součást jednotného finančního kapitálového nástroje Unie podporujícího růst podniků v Unii a jimi realizovaný výzkum a inovace od rané fáze, včetně předstartovní fáze, až po růstovou fázi. Jednotný finanční kapitálový nástroj Unie je finančně podporován z programu Horizont 2020 a z programu COSME.
2. EFG se zaměřuje na fondy, které poskytují: rizikový kapitál a mezaninové financování, např. podřízené a účastnické půjčky, podnikům ve fázi expanze a růstu, zejména těm se zahraničním působením, přičemž může investovat do fondů pro ranou fázi spolu s kapitálovým nástrojem pro výzkum a inovace spadajícím pod program Horizont 2020 a poskytovat mechanismy společného investování pro investory typu „business angels“. V případě investic v rané fázi nesmí investice z EFG přesáhnout 20 % celkové investice Unie s výjimkou víceetapových fondů a fondů fondů, kde se financování z EFG a z kapitálového nástroje pro výzkum a inovace v rámci programu Horizont 2020 poskytuje poměrně na základě investiční strategie daných fondů. Na základě vývoje tržních podmínek může Komise rozhodnout o změně 20 % hranice. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2
3. EFG používá stejný prováděcí mechanismus jako kapitálový nástroj pro výzkum a inovace zřízený v rámci programu Horizont 2020.
4. Podpora z EFG se provádí formou jedné z následujících investic:
a)
přímo Evropským investičním fondem nebo jinými subjekty, které jsou pověřeny prováděním EFG jménem Komise; nebo
b)
fondy fondů nebo investičními nástroji investujícími v zahraničí, jež zřídil Evropský investiční fond nebo jiné subjekty (včetně správců ze soukromého či veřejného sektoru), které jsou pověřeny prováděním EFG jménem Komise, společně s investory ze soukromých nebo veřejných finančních institucí.
5. EFG investuje do zprostředkovatelských fondů rizikového kapitálu, včetně subjektů typu fondu fondů, které poskytují investice pro malé a střední podniky zpravidla ve fázích expanze a růstu. Investice v rámci EFG jsou dlouhodobé, tj. obvykle zahrnují pozice na 5 až 15 let ve fondech rizikového kapitálu. Doba trvání investice v rámci mechanismu EFG nepřekročí v žádném případě 20 let ode dne podpisu dohody mezi Komisí a subjektem pověřeným jeho prováděním.
Článek 19
Nástroj pro úvěrové záruky
1. Nástroj pro úvěrové záruky (LGF) poskytuje:
a)
protizáruky a jiná ujednání o sdílení rizik pro záruční systémy, případně včetně společných záruk;
b)
přímé záruky a jiná ujednání o sdílení rizik pro ostatní finanční zprostředkovatele, kteří splňují kritéria způsobilosti uvedená v odstavci 5.
2. LGF se provádí jako součást jednotného úvěrového finančního nástroje Unie pro růst podniků Unie a výzkum a inovace, přičemž používá stejný prováděcí mechanismus jako z poptávky vycházející složka pro malé a střední podniky v rámci dluhového nástroje v programu Horizont 2020 (RSI II).
3. LGF se skládá ze:
a)
záruk za dluhové financování (včetně podřízených a účastnických půjček, leasingu nebo bankovních záruk), které zmírní zvláštní obtíže, s nimiž se setkávají životaschopné malé a střední podniky usilující o přístup k financování, a to buď v důsledku toho, že jsou vnímány jako vysoce rizikové nebo proto, že nemají k dispozici dostatečné zajištění;
b)
sekuritizace portfolií dluhového financování malých a středních podniků, která zmobilizuje dodatečné dluhové financování pro malé a střední podniky na základě příslušných ujednání o sdílení rizik s dotčenými institucemi. Podpora těchto sekuritizací závisí na tom, zda se emitující instituce zavážou použít významnou část vzniklé likvidity nebo mobilizovaného kapitálu pro další úvěrování malých a středních podniků v přiměřené lhůtě. Objem tohoto nového dluhového financování se vypočte ve vztahu k částce zaručeného portfoliového rizika. Tato částka a lhůta se sjednají s každou emitující institucí jednotlivě.
4. Správu LGF vykonávají jménem Komise Evropský investiční fond nebo jiné subjekty, které jsou pověřeny prováděním LGF jménem Komise. Jednotlivé záruky v rámci LGF mohou mít splatnost až 10 let.
5. Způsobilost v rámci LGF se určí pro každého zprostředkovatele na základě jeho činností a podle toho, jak efektivně pomáhá malým a středním podnikům získávat přístup k financování pro životaschopné projekty. LGF může být využíván zprostředkovateli podporujícími podnikání mimo jiné při financování nabývání hmotných a nehmotných aktiv, provozního kapitálu a pro převody podniků. Kritéria týkající se sekuritizace portfolií dluhového financování malých a středních podniků zahrnují transakce s jedním i více prodávajícími a také transakce s více zúčastněnými zeměmi. Způsobilost je založena na osvědčených tržních postupech, zejména na bonitě a diverzifikaci rizik sekuritizovaného portfolia.
6. S výjimkou půjček v rámci sekuritizovaného portfolia se LGF vztahuje na úvěry do 150 000 EUR a s minimální dobou splatnosti 12 měsíců. LGF se vztahuje rovněž na úvěry nad 150 000 EUR v případě, že malé a střední podniky, které splňují kritéria způsobilosti v rámci programu COSME, nesplňují kritéria způsobilosti v rámci složky úvěrového nástroje pro malé a střední podniky podle programu Horizont 2020 a minimální doba splatnosti činí 12 měsíců.
Při překročení této hranice jsou za prokázání způsobilosti či nezpůsobilosti malého a středního podniku v rámci složky úvěrového nástroje určené pro malé a střední podniky podle programu Horizont 2020 odpovědni finanční zprostředkovatelé.
7. LGF je koncipován takovým způsobem, aby bylo možné podávat zprávy o malých a středních podnicích, které byly podpořeny, a to jak z hlediska počtu, tak i objemu půjček.
Článek 20
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby v případě provádění činností financovaných podle tohoto nařízení byly chráněny finanční zájmy Unie přijetím preventivních opatření proti podvodům, úplatkářství a jinému protiprávnímu jednání, pomocí účinných kontrol a v případě zjištění nesrovnalostí pomocí navracení neoprávněně vyplacených částek a případně též pomocí účinných a přiměřených správních a finančních sankcí s odrazujícím účinkem.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr jsou zmocněni k auditu na základě dokladů a ke kontrole na místě všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů a jiných třetích stran, kteří obdrželi prostředky Unie podle tohoto nařízení.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (14), aby se zjistilo, zda nedošlo k podvodu, úplatkářství nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie, pokud jde o grantovou dohodu, rozhodnutí o grantu nebo smlouvu financované podle tohoto nařízení.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA V
Výbor a závěrečná ustanovení
Článek 21
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tímto výborem je výbor ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 22
Akty v přenesené pravomoci
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud jde o doplnění ukazatelů uvedených v příloze, pokud by tyto ukazatele mohly přispět k měření pokroku v dosahování obecných a specifických cílů programu COSME.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud jde o změny některých specifických podrobností týkajících se finančních nástrojů. Jedná se o podíl investic z EFG na celkových investicích Unie do fondů rizikového kapitálu v rané fázi a o složení sekuritizovaných úvěrových portfolií.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud kde o změny orientačních částek uvedených v čl. 5 odst. 3, na jejichž základě by se uvedené částky v jednotlivých případech zvýšily o více než 5 % hodnoty finančního krytí, v případě, že je nezbytné tento limit překročit.
Článek 23
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 22 je svěřena Komisi na dobu sedmi let od 23. prosince 2013
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 22 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 22 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 24
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1639/2006/ES a finanční závazky související s těmito akcemi se však až do svého ukončení nadále řídí uvedeným rozhodnutím.
3 Finanční příděl uvedený v článku 5 může pokrývat také výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi programem COSME a opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1639/2006/ES.
Článek 25
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1287/2013 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 11 decembrie 2013
de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME) (2014 - 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1639/2006/CE
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 173 și 195,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Comisia a adoptat o comunicare intitulată „Europa 2020 - O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” în martie 2010 („Strategia Europa 2020”). Comunicarea a fost aprobată de Consiliul European din iunie 2010. Strategia Europa 2020 este o reacție la criza economică și are ca scop să pregătească Uniunea pentru următorul deceniu. Aceasta stabilește cinci obiective ambițioase privind clima și energia, ocuparea forței de muncă, inovarea, educația și incluziunea socială, care urmează să fie atinse până în 2020 și identifică factorii-cheie pentru creșterea economică, care vizează să facă Uniunea mai dinamică și mai competitivă. Strategia subliniază, de asemenea, importanța consolidării creșterii economiei europene, realizând în același timp un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și eficientă din punctul de vedere al resurselor și al energiei, precum și coeziune socială. Întreprinderile mici și mijlocii (IMM) ar trebui să joace un rol esențial în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Faptul că IMM-urile sunt menționate în șase din cele șapte inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020 evidențiază rolul acestora.
(2)
Pentru a se asigura că întreprinderile, în special IMM-urile, joacă un rol central în realizarea creșterii economice în Uniune, care reprezintă o prioritate de vârf, Comisia a adoptat în octombrie 2010 o comunicare intitulată „O politică industrială integrată adaptată erei globalizării - Atribuirea celui mai important rol competitivității și sustenabilității”, care a fost aprobată de Consiliu în decembrie 2010. Aceasta este o inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020. Comunicarea stabilește o strategie care are ca scop să stimuleze creșterea economică și crearea de locuri de muncă prin menținerea și susținerea unei baze industriale puternice, diversificate și competitive în Europa, în special prin îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru întreprinderi și prin consolidarea mai multor aspecte ale pieței interne, inclusiv serviciile de afaceri.
(3)
În iunie 2008, Comisia a adoptat o comunicare intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică - Un «Small Business Act» pentru Europa”, care a fost salutată de Consiliul din decembrie 2008. „Small Business Act” (SBA) oferă un cadru cuprinzător de politică pentru IMM-uri, promovează antreprenoriatul și ancorează principiul „a gândi mai întâi la scară mică” în legislație și politică cu scopul de a consolida competitivitatea IMM-urilor. SBA stabilește zece principii și prezintă acțiuni de politică și legislative pentru promovarea potențialului IMM-urilor de a se dezvolta și de a crea locuri de muncă. Punerea în aplicare a SBA contribuie la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Mai multe acțiuni pentru IMM-uri au fost deja prevăzute în inițiativele emblematice.
(4)
Până în prezent, SBA a făcut obiectul unei revizuiri, publicată în februarie 2011, pe baza căreia Consiliul a adoptat concluziile la 30 și 31 mai 2011. Revizuirea respectivă face bilanțul punerii în aplicare a SBA și evaluează nevoile IMM-urilor care activează în mediul economic actual, în care întâmpină tot mai multe dificultăți în a obține acces la finanțare și la piețe. Revizuirea prezintă o imagine de ansamblu a progreselor înregistrate în primii doi ani de punere în aplicare a SBA, definește noi acțiuni pentru a răspunde provocărilor determinate de criza economică și semnalate de părțile interesate și propune moduri de îmbunătățire a adoptării și a punerii în aplicare a SBA, atribuind părților interesate un rol clar și plasând organizațiile de afaceri în prim-plan. Obiectivele specifice ale unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și a IMM-urilor ar trebui să reflecte prioritățile menționate în revizuirea în cauză. Este important să se asigure faptul că punerea în aplicare a unui astfel de program este coordonată cu punerea în aplicare a SBA. În special, acțiunile cuprinse în obiectivele specifice ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a celor zece principii sus-menționate și a noilor acțiuni identificate în procesul de revizuire a SBA.
(5)
Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului (3) stabilește cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020. Acest cadru financiar multianual descrie modul în care vor fi atinse obiectivele de politică în ceea ce privește sporirea creșterii economice și a numărului de locuri de muncă în Europa și crearea unei economii cu emisii scăzute de dioxid de carbon și mai ecologice, precum și a unei Uniuni mai vizibile pe plan internațional.
(6)
Pentru a contribui la consolidarea competitivității și a durabilității întreprinderilor din Uniune, în special a IMM-urilor, pentru a sprijini IMM-urile existente, pentru a încuraja o cultură antreprenorială, precum și pentru a promova dezvoltarea IMM-urilor, progresul societății cunoașterii și dezvoltarea bazată pe o creștere economică echilibrată, ar trebui instituit un program pentru competitivitatea întreprinderilor și a IMM-urilor („programul COSME”).
(7)
Programul COSME ar trebui să acorde prioritate sporită agendei de simplificare, în conformitate cu comunicarea Comisiei din 8 februarie 2012 intitulată „O agendă de simplificare pentru CFM pentru perioada 2014-2020”. Cheltuielile realizate de Uniune și de statele membre pentru promovarea competitivității întreprinderilor și a IMM-urilor ar trebui să fie coordonate mai bine pentru a se asigura complementaritatea și a se îmbunătăți eficiența și vizibilitatea, precum și pentru a obține sinergii bugetare mai bune.
(8)
Comisia s-a angajat să integreze acțiunile de combatere a schimbărilor climatice în programele de cheltuieli ale Uniunii și să dedice cel puțin 20 % din bugetul Uniunii unor obiective legate de climă. Este important să se asigure faptul că atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, precum și prevenirea riscurilor sunt promovate în cursul pregătirii, conceperii și punerii în aplicare a programului COSME. Măsurile incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament ar trebui să contribuie la promovarea tranziției către o economie și o societate cu emisii scăzute de dioxid de carbon și rezistentă la schimbările climatice.
(9)
Potrivit Deciziei 2001/822/CE a Consiliului (4), entitățile și organismele din țările și teritoriile de peste mări sunt eligibile să participe la programul COSME.
(10)
Politica de competitivitate a Uniunii are ca scop punerea în aplicare a dispozițiilor instituționale și politice care să creeze condițiile necesare pentru dezvoltarea durabilă a întreprinderilor, în special a IMM-urilor. Realizarea competitivității și a durabilității presupune capacitatea de a realiza și menține competitivitatea economică și dezvoltarea întreprinderilor în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă. O productivitate îmbunătățită, inclusiv în ceea ce privește resursele și energia, reprezintă sursa principală de creștere durabilă a veniturilor. De asemenea, competitivitatea depinde de capacitatea întreprinderilor de a profita din plin de oportunități precum piața internă. Acest lucru este deosebit de important pentru IMM-uri, care reprezintă 99 % din întreprinderile din Uniune, asigură două din trei locuri de muncă existente în sectorul privat și 80 % din locurile de muncă nou create și contribuie cu mai mult de jumătate din valoarea adăugată totală creată de întreprinderile din Uniune. IMM-urile sunt un factor-cheie pentru creșterea economică, ocuparea forței de muncă și integrarea socială.
(11)
În comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” se estimează că politicile care promovează o tranziție către o economie ecologică, precum politicile privind utilizarea eficientă a resurselor, eficiența energetică și combaterea schimbărilor climatice, ar putea genera peste cinci milioane de locuri de muncă până în 2020, în special în sectorul IMM-urilor. Ținând seama de acest lucru, acțiunile specifice din cadrul programului COSME ar putea include promovarea dezvoltării de produse, servicii, tehnologii și procese durabile, precum și promovarea eficienței resurselor, eficienței energetice și responsabilității sociale a întreprinderilor.
(12)
Competitivitatea s-a aflat în centrul atenției în cadrul elaborării politicilor Uniunii în ultimii ani, din cauza disfuncționalităților politice, instituționale și de piață care subminează competitivitatea întreprinderilor Uniunii, în special a IMM-urilor.
(13)
Prin urmare, programul COSME ar trebui să se ocupe de disfuncționalitățile pieței care afectează competitivitatea economiei Uniunii la nivel mondial și care subminează capacitatea întreprinderilor, în special a IMM-urilor, de a concura cu întreprinderi similare din alte părți ale lumii.
(14)
Programul COSME ar trebui să se adreseze în special IMM-urilor, astfel cum sunt definite în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (5). În cadrul punerii în aplicare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să se consulte cu toate părțile interesate relevante, inclusiv cu organizațiile care reprezintă IMM-urile. O atenție deosebită ar trebui acordată microîntreprinderilor, întreprinderilor implicate în activități de artizanat, activităților independente, profesiilor liberale și întreprinderilor sociale. De asemenea, ar trebui să se acorde atenție antreprenorilor potențiali, antreprenorilor noi, antreprenorilor tineri, antreprenorilor din rândul femeilor și altor grupuri-țintă specifice, cum ar fi persoanele în vârstă, migranții și antreprenorii care aparțin unor grupuri vulnerabile sau defavorizate din punct de vedere social, cum ar fi persoanele cu handicap, precum și promovării transferului de întreprinderi, întreprinderilor de tip „spin-off” și „spin-out” și acordării unei a doua șanse antreprenorilor.
(15)
Multe dintre problemele în materie de competitivitate ale Uniunii se referă la dificultățile IMM-urilor în a obține acces la finanțare, deoarece acestea luptă pentru a-și demonstra bonitatea și întâmpină dificultăți în a obține acces la capitalul de risc. Aceste dificultăți au un efect negativ asupra numărului și calității întreprinderilor nou create și asupra dezvoltării și ratei de supraviețuire a întreprinderilor, precum și asupra disponibilității noilor antreprenori de a prelua societăți viabile în contextul unei succesiuni sau al unui transfer de întreprinderi. Instrumentele financiare ale Uniunii instituite în temeiul Deciziei nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) au o valoare adăugată dovedită și au adus o contribuție pozitivă pentru cel puțin 220 000 de IMM-uri. Valoarea adăugată sporită pentru Uniune a instrumentelor financiare propuse constă, printre altele, în consolidarea pieței interne pentru capitalul de risc, în dezvoltarea unei piețe financiare paneuropene pentru IMM-uri, precum și în remedierea disfuncționalităților pieței care nu pot fi soluționate la nivelul statelor membre. Acțiunile Uniunii ar trebui să fie coerente, consecvente și complementare instrumentelor financiare ale statelor membre pentru IMM-uri, să asigure un efect de pârghie și să evite denaturarea pieței, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (7). Entitățile însărcinate cu punerea în aplicare a acțiunilor ar trebui să asigure adiționalitatea și să evite dubla finanțare prin resursele Uniunii.
(16)
Comisia ar trebui să acorde atenție vizibilității finanțării acordate prin intermediul instrumentelor financiare ale prezentului regulament, astfel încât să asigure faptul că disponibilitatea sprijinului din partea Uniunii este cunoscută și că sprijinul oferit este recunoscut pe piață. În acest scop, intermediarii financiari ar trebui, de asemenea, să aibă obligația de a preciza în mod explicit beneficiarilor finali faptul că finanțarea a fost posibilă datorită sprijinului acordat prin instrumentele financiare din cadrul prezentului regulament. Comisia și statele membre ar trebui să ia măsuri corespunzătoare, inclusiv crearea de sisteme online ușor de utilizat, pentru diseminarea în rândul IMM-urilor și al intermediarilor a informațiilor privind instrumentele financiare disponibile. Sistemele respective, care ar putea include un singur portal, nu ar trebui să fie o duplicare a sistemelor deja existente.
(17)
Rețeaua întreprinderilor europene (denumită în continuare „rețeaua”) și-a dovedit valoarea adăugată pentru IMM-urile europene în calitate de ghișeu unic pentru sprijinirea întreprinderilor, ajutând întreprinderile să își îmbunătățească competitivitatea și să analizeze oportunitățile de afaceri de pe piața internă și din afara ei. Simplificarea metodologiilor și a metodelor de lucru și asigurarea unei dimensiuni europene a serviciilor de sprijin în afaceri pot fi realizate numai la nivelul Uniunii. În special, rețeaua a ajutat IMM-urile să găsească parteneri pentru cooperare sau pentru transferul de tehnologie, atât pe piața internă, cât și în țările terțe, precum și să primească consiliere cu privire la sursele de finanțare ale Uniunii, la dreptul Uniunii, la drepturile de proprietate intelectuală și la programele Uniunii de încurajare a ecoinovării și a producției durabile. Aceasta a obținut, de asemenea, feedback cu privire la dreptul și standardele Uniunii. Know-how-ul său unic este deosebit de important pentru depășirea asimetriilor informaționale și pentru reducerea costurilor tranzacțiilor asociate cu activitățile transfrontaliere.
(18)
Este necesar un efort neîntrerupt în vederea optimizării în continuare a calității serviciilor și a performanței rețelei, în special în ceea ce privește cunoașterea și adoptarea ulterioară de către IMM-uri a serviciilor propuse, printr-o mai mare integrare a serviciilor de internaționalizare și de inovare, sporirea cooperării dintre rețea și părțile interesate de la nivelul IMM-urilor regionale și locale, consultarea organizațiilor-gazdă și o mai bună implicare a acestora, reducerea birocrației, îmbunătățirea sprijinului IT și sporirea vizibilității rețelei și a serviciilor acesteia în regiunile geografice acoperite.
(19)
Internaționalizarea limitată a IMM-urilor, atât în interiorul, cât și în afara Europei, afectează competitivitatea. Potrivit unor estimări, în prezent 25 % dintre IMM-urile din Uniune exportă sau au exportat la un moment dat în ultimii trei ani, în timp ce doar 13 % dintre IMM-urile din Uniune exportă în afara Uniunii în mod regulat și doar 2 % au investit în afara țării lor de origine. De asemenea, ancheta Eurobarometru din 2012 evidențiază potențialul neexploatat de creștere de care dispun IMM-urile pe piețele ecologice din interiorul și din afara Uniunii în ceea ce privește internaționalizarea și accesul la achizițiile publice. În conformitate cu SBA, care a făcut un apel la Uniune și la statele membre să sprijine și să încurajeze IMM-urile să profite de creșterea piețelor din afara Uniunii, Uniunea oferă asistență financiară mai multor inițiative, printre care Centrul pentru cooperare industrială UE-Japonia și serviciul de asistență în materie de drepturi de proprietate intelectuală pentru IMM-uri din China. Valoarea adăugată a Uniunii este creată prin promovarea cooperării și prin oferirea unor servicii la nivel european care să completeze, fără a duplica, serviciile principale de promovare a comerțului ale statelor membre și care să consolideze efortul combinat al furnizorilor de servicii din sectorul public și din sectorul privat în acest domeniu. Aceste servicii ar trebui să includă informații privind drepturile de proprietate intelectuală, standardele, precum și normele și oportunitățile în materie de achiziții publice. Partea a doua a concluziilor Consiliului din 6 decembrie 2011 intitulate „Consolidarea punerii în aplicare a politicii industriale în întreaga UE”, referitoare la comunicarea Comisiei intitulată „O politică industrială integrată adaptată erei globalizării - Atribuirea celui mai important rol competitivității și sustenabilității”, ar trebui să fie luată în considerare în întregime. În acest sens, o strategie europeană bine definită referitoare la grupuri ar trebui să vină în completarea eforturilor naționale și regionale de a încuraja grupurile să atingă obiectivele de excelență și de cooperare internațională, ținând seama de faptul că gruparea IMM-urilor poate fi un mijloc-cheie de consolidare a capacității acestora de a inova și de a-și lansa activitatea pe piețele externe.
(20)
Pentru a îmbunătăți competitivitatea întreprinderilor din Uniune, în special a IMM-urilor, statele membre și Comisia trebuie să creeze un mediu de afaceri favorabil. Trebuie să se acorde o atenție deosebită intereselor IMM-urilor, precum și sectoarelor în care acestea sunt cele mai active. De asemenea, inițiativele la nivelul Uniunii sunt necesare pentru a face schimb de informații și de cunoștințe la scară europeană, iar serviciile digitale pot fi deosebit de rentabile în acest domeniu. Astfel de acțiuni pot contribui la dezvoltarea unor condiții de concurență echitabile pentru IMM-uri.
(21)
Decalajele, fragmentarea și birocrația nejustificată din cadrul pieței interne împiedică cetățenii, consumatorii și întreprinderile, în special IMM-urile, să profite din plin de avantajele oferite de această piață. Prin urmare, este absolut necesar un efort concertat din partea statelor membre, a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei în vederea eliminării deficiențelor legate de punerea în aplicare, de legislație și de informare. În conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității, statele membre, Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui, de asemenea, să coopereze în vederea reducerii și a evitării sarcinilor administrative și de reglementare nejustificate impuse IMM-urilor. Acțiunile din cadrul programului COSME, singurul program al Uniunii axat în mod special pe IMM-uri, ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a acestor obiective, îndeosebi prin sprijinirea îmbunătățirii condițiilor-cadru pentru întreprinderi. Verificările de conformitate și evaluările de impact finanțate în temeiul programului COSME ar trebui să contribuie la acest efort.
(22)
Un alt factor care afectează competitivitatea este spiritul antreprenorial relativ slab în cadrul Uniunii. Doar 45 % dintre cetățenii Uniunii (și mai puțin de 40 % dintre femei) ar dori să desfășoare activități independente, comparativ cu 55 % din populația Statelor Unite ale Americii și 71 % din cea a Chinei (potrivit anchetei Eurobarometru din 2009 privind spiritul antreprenorial). Conform SBA, ar trebui acordată atenție tuturor situațiilor cu care se confruntă antreprenorii, inclusiv înființării, dezvoltării, transferului de întreprinderi și falimentului (a doua șansă). Promovarea educației pentru antreprenoriat, precum și măsurile care sporesc coerența și consecvența, cum ar fi analiza comparativă și schimburile de bune practici, cresc valoarea adăugată a Uniunii.
(23)
Programul Erasmus pentru tinerii antreprenori a fost lansat pentru a permite antreprenorilor noi și celor în devenire să dobândească experiență de afaceri într-un alt stat membru decât cel din care provin și, astfel, să își consolideze talentul antreprenorial. În ceea ce privește obiectivul de îmbunătățire a condițiilor-cadru pentru promovarea antreprenoriatului și a culturii antreprenoriale, Comisia ar trebui să poată lua măsuri pentru a ajuta noii antreprenori să își amelioreze abilitățile de dezvoltare a cunoștințelor, competențelor și atitudinilor lor în materie de antreprenoriat, precum și a capacității lor tehnologice și de gestionare a întreprinderilor.
(24)
Concurența la nivel mondial, schimbările demografice, constrângerile în materie de resurse și tendințele sociale emergente generează provocări și oportunități pentru diferitele sectoare care se confruntă cu provocări mondiale și sunt caracterizate printr-o pondere ridicată a IMM-urilor. De exemplu, sectoarele bazate pe proiectare trebuie să se adapteze pentru a profita de potențialul neexploatat al cererii mari de produse personalizate, creative, favorabile incluziunii. Deoarece aceste provocări sunt valabile pentru toate IMM-urile Uniunii din aceste sectoare, este necesar un efort concertat la nivelul Uniunii pentru a determina o creștere suplimentară, prin inițiative care să accelereze apariția de noi produse și servicii.
(25)
În vederea susținerii acțiunilor întreprinse în statele membre, programul COSME poate sprijini, la nivelul sectorial și transsectorial la care există un potențial semnificativ de creștere și de activitate antreprenorială și în special o proporție mare de IMM-uri, inițiativele care accelerează apariția de industrii competitive și durabile, bazate pe cele mai competitive modele de afaceri, pe produse și procese îmbunătățite, pe structuri organizaționale sau pe lanțuri de valori modificate. Astfel cum s-a subliniat în Comunicarea Comisiei din 30 iunie 2010 intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial - un nou cadru politic pentru turismul european”, care a fost salutată de Consiliul din octombrie 2010, turismul este un sector important al economiei Uniunii. Întreprinderile din acest sector contribuie în mod direct cu 5 % din produsul intern brut (PIB) al Uniunii. Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) recunoaște importanța turismului și subliniază competențele Uniunii din acest domeniu. Inițiativele europene din domeniul turismului pot completa acțiunile statelor membre prin încurajarea creării unui mediu favorabil și prin promovarea cooperării între statele membre, în special prin intermediul schimbului de bune practici. Acțiunile pot include îmbunătățirea bazei de cunoștințe în domeniul turismului prin furnizarea de date și de analize și elaborarea de proiecte de cooperare transnațională, în strânsă cooperare cu statele membre, evitând în același timp aplicarea unor cerințe obligatorii pentru întreprinderile Uniunii.
(26)
Programul COSME indică acțiuni pentru atingerea obiectivelor, pachetul financiar total prevăzut pentru urmărirea acestor obiective, un pachet financiar minim pentru instrumentele financiare, diferitele tipuri de măsuri de punere în aplicare, precum și modalități transparente de monitorizare și de evaluare, precum și de protecție a intereselor financiare ale Uniunii.
(27)
Programul COSME completează alte programe ale Uniunii, recunoscând în același timp că fiecare instrument ar trebui să funcționeze în conformitate cu propriile proceduri specifice. Astfel, aceleași costuri eligibile nu ar trebui să primească dublă finanțare. Pentru ca finanțarea din partea Uniunii să aducă valoare adăugată și să aibă un impact substanțial, ar trebui dezvoltate sinergii strânse între programul COSME, Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (8) ("programul Orizont 2020"), Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9) ("fondurile structurale") și alte programe ale Uniunii.
(28)
Toate inițiativele și acțiunile relevante care fac obiectul programului COSME ar trebui să țină seama de principiul transparenței și al egalității de șanse între femei și bărbați. Respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale pentru toți cetățenii ar trebui să fie, de asemenea, luate în considerare în aceste inițiative și acțiuni.
(29)
Acordarea de granturi IMM-urilor ar trebui precedată de un proces transparent. Acordarea acestor granturi și plata acestora ar trebui să fie transparente, lipsite de birocrație și în conformitate cu normele comune.
(30)
Prezentul regulament stabilește, pentru întreaga durată a programului COSME, un pachet financiar care constituie suma principală de referință, în sensul punctului 17 din Acordul interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (10) pentru Parlamentul European și Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale.
(31)
Pentru a se asigura că finanțarea se limitează la combaterea disfuncționalităților politice, instituționale și de piață și pentru a evita denaturarea pieței, finanțarea din cadrul programului COSME ar trebui să respecte normele Uniunii privind ajutoarele de stat.
(32)
Acordul privind Spațiul Economic European și protocoalele la acordurile de asociere prevăd participarea țărilor în cauză la programele Uniunii. Participarea altor țări terțe ar trebui să fie posibilă, în cazul în care acordurile și procedurile indică acest lucru.
(33)
Este important să se asigure o bună gestiune financiară a programului COSME, precum și punerea sa în aplicare în modul cel mai eficient posibil, orientat către utilizatori, garantându-se în același timp securitatea juridică și accesibilitatea programului COSME pentru toți participanții.
(34)
Programul COSME ar trebui să fie monitorizat și evaluat, astfel încât să se permită efectuarea de ajustări. Ar trebui să se întocmească un raport anual cu privire la punerea în aplicare a acestuia, în care să se prezinte progresele înregistrate și activitățile planificate.
(35)
Punerea în aplicare a programului COSME ar trebui să fie monitorizată anual prin intermediul unor indicatori-cheie destinați evaluării rezultatelor și efectelor. Acești indicatori, care includ bazele de referință relevante, ar trebui să ofere o bază minimă pentru a evalua măsura în care au fost îndeplinite obiectivele programului COSME.
(36)
Raportul intermediar privind realizarea obiectivelor tuturor acțiunilor sprijinite în cadrul programului COSME, întocmit de Comisie, ar trebui să includă și o evaluare a ratelor scăzute de participare a IMM-urilor, dacă acest fenomen este sesizat într-un număr semnificativ de state membre. După caz, statele membre ar putea lua în considerare rezultatele raportului intermediar în elaborarea politicilor lor relevante.
(37)
Interesele financiare ale Uniunii ar trebui să fie protejate prin măsuri proporționale pe întreaga durată a ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, identificarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, alocate în mod necuvenit sau utilizate incorect și, dacă este necesar, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.
(38)
Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei, în vederea adoptării unor programe anuale de lucru pentru punerea în aplicare a programului COSME. Respectivele competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (11). Unele dintre acțiunile incluse în programul de lucru anual necesită coordonare la nivel național. În acest sens, ar trebui să se aplice articolul 5 alineatul (4) din regulamentul respectiv.
(39)
Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește suplimentarea indicatorilor, modificări aduse anumitor detalii specifice în legătură cu instrumentele financiare și modificări ale sumelor orientative care le-ar depăși pe acestea cu mai mult de 5 % din valoarea pachetului financiar în fiecare caz. Este deosebit de important ca în cursul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
(40)
Din motive de certitudine juridică și de claritate, Decizia nr. 1639/2006/CE ar trebui să fie abrogată,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
Obiect
Articolul 1
Stabilire
Se stabilește un program pentru acțiunile Uniunii destinate îmbunătățirii competitivității întreprinderilor, cu accent special pe întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) („programul COSME”), pentru perioada 1 ianuarie 2014 - 31 decembrie 2020.
Articolul 2
Definiție
În sensul prezentului regulament, „IMM-uri” înseamnă microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, astfel cum sunt definite în Recomandarea 2003/361/CE.
Articolul 3
Obiective generale
(1) Programul COSME contribuie la următoarele obiective generale, acordând o atenție deosebită nevoilor specifice ale IMM-urilor stabilite în Uniune și ale IMM-urilor stabilite în țările terțe participante la programul COSME în conformitate cu articolul 6:
(a)
consolidarea competitivității și a durabilității întreprinderilor din Uniune, în special a IMM-urilor;
(b)
încurajarea unei culturi antreprenoriale și promovarea creării și dezvoltării IMM-urilor.
(2) Realizarea obiectivelor menționate la alineatul (1) se măsoară prin următorii indicatori:
(a)
performanța IMM-urilor în ceea ce privește durabilitatea;
(b)
modificări ale sarcinilor administrative și de reglementare nejustificate impuse atât IMM-urilor noi, cât și celor deja existente;
(c)
modificări ale proporției de IMM-uri care exportă pe teritoriul Uniunii sau în afara acesteia;
(d)
modificări în dezvoltarea IMM-urilor;
(e)
modificări ale proporției de cetățeni ai Uniunii care doresc să desfășoare o activitate independentă.
(3) Lista detaliată a indicatorilor și a țintelor programului COSME este prevăzută în anexă.
(4) Programul COSME sprijină punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 și contribuie la realizarea obiectivului de „creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”. În special, programul COSME contribuie la obiectivul principal privind ocuparea forței de muncă.
CAPITOLUL II
Obiective specifice și domenii de acțiune
Articolul 4
Obiective specifice
(1) Obiectivele specifice ale programului COSME sunt:
(a)
îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare sub formă de capitaluri proprii și datorii;
(b)
îmbunătățirea accesului la piețe, în special în interiorul Uniunii, dar și la nivel mondial;
(c)
îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru competitivitatea și durabilitatea întreprinderilor din Uniune, în special a IMM-urilor, inclusiv în sectorul turismului;
(d)
promovarea antreprenoriatului și a culturii antreprenoriale.
(2) Necesitatea ca întreprinderile să se adapteze la o economie cu emisii scăzute, rezistentă la schimbările climatice și eficientă din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor, este promovată în punerea în aplicare a programului COSME.
(3) Pentru a măsura impactul programului COSME în ceea ce privește realizarea obiectivelor specifice prevăzute la alineatul (1), se utilizează indicatorii prevăzuți în anexă.
(4) Programele de lucru anuale menționate la articolul 13 specifică în detaliu toate acțiunile care urmează să fie puse în aplicare în conformitate cu programul COSME.
Articolul 5
Buget
(1) Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului COSME este de 2 298,243 milioane EUR în prețuri curente, dintre care nu mai puțin de 60 % sunt alocate instrumentelor financiare.
Creditele anuale se autorizează de către Parlamentul European și Consiliu în cadrul limitelor cadrului financiar multianual.
(2) Pachetul financiar instituit în temeiul prezentului regulament poate acoperi, de asemenea, cheltuielile legate de activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare care sunt necesare pentru gestionarea programului COSME și realizarea obiectivelor sale. În special, acesta acoperă, într-o manieră eficientă din punct de vedere al costurilor, studii, reuniuni ale experților, acțiuni de informare și comunicare, inclusiv comunicare corporativă a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale programului COSME, cheltuieli legate de rețelele IT care se concentrează pe prelucrarea și schimbul de informații, precum și toate celelalte cheltuieli de asistență tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului COSME.
Cheltuielile respective nu depășesc 5 % din valoarea pachetului financiar.
(3) În cadrul pachetului financiar al programului COSME, se alocă următoarele sume orientative: 21,5 % din valoarea pachetului financiar pentru obiectivele specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (b), 11 % pentru obiectivele specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (c) și 2,5 % pentru obiectivele specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (d). Comisia se poate abate de la aceste sume orientative, dar nu cu mai mult de 5 % din valoarea pachetului financiar în fiecare caz. Dacă depășirea acestei limite se dovedește totuși necesară, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 prin care să modifice sumele orientative respective.
(4) Alocația financiară poate acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziției între programul COSME și măsurile adoptate în temeiul Deciziei nr. 1639/2006/CE. Dacă este necesar, în bugetul pentru perioada de după 2020 pot fi introduse credite pentru acoperirea unor cheltuieli similare, permițându-se astfel gestionarea acțiunilor nefinalizate până la 31 decembrie 2020.
Articolul 6
Participarea țărilor terțe
(1) Programul COSME este deschis spre participare pentru:
(a)
țările din Asociația Europeană a Liberului Schimb (AELS) care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE), în conformitate cu condițiile prevăzute de Acordul SEE, precum și alte țări europene, în cazul în care acordurile și procedurile permit acest lucru;
(b)
țările în curs de aderare, țările candidate și potențialele candidate, în conformitate cu principiile generale și cu condițiile generale de participare a acestor țări la programele Uniunii stabilite în acordurile-cadru respective și în deciziile Consiliului de asociere sau în documente similare;
(c)
țările care intră în domeniul de aplicare a politicilor europene de vecinătate, în cazul în care acordurile și procedurile permit acest lucru și în conformitate cu principiile generale și cu condițiile generale de participare a acestor țări la programele Uniunii Europene stabilite în acordurile-cadru respective, în protocoalele la acordurile de asociere și în deciziile Consiliului de asociere.
(2) O entitate stabilită într-o țară menționată la alineatul (1) poate participa la părți ale programului COSME în cazul în care respectiva țară participă în conformitate cu condițiile stabilite de respectivele acorduri menționate la alineatul (1).
Articolul 7
Participarea entităților din țările neparticipante
(1) Entitățile stabilite în una dintre țările terțe menționate la articolul 6 pot participa la părțile programului COSME la care țara respectivă nu participă. Entitățile stabilite în alte țări terțe pot, de asemenea, participa la acțiunile din cadrului programului COSME.
(2) Entitățile menționate la alineatul (1) nu au dreptul să primească contribuții financiare din partea Uniunii, cu excepția cazului în care acest lucru este indispensabil pentru programul COSME, în special în ceea ce privește competitivitatea și accesul la piețe al întreprinderilor din Uniune. Această excepție nu se aplică în cazul entităților care au scop lucrativ.
Articolul 8
Acțiuni de îmbunătățire a accesului IMM-urilor la finanțare
(1) Comisia sprijină acțiuni care au ca scop facilitarea și îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare, în etapele de înființare, dezvoltare și transfer, care sunt complementare utilizării de instrumente financiare pentru IMM-uri de către statele membre la nivel național și regional. Pentru a se asigura complementaritatea, astfel de acțiuni sunt strâns coordonate cu cele întreprinse în cadrul politicii de coeziune, al programului Orizont 2020 și la nivel național sau regional. Astfel de acțiuni vizează stimularea acordării de finanțare atât sub formă de capital propriu, cât și sub formă de datorie, precum și a absorbției acestei finanțări, care poate cuprinde fonduri de demarare, fonduri acordate de investitori providențiali și finanțare de cvasi-capital, sub rezerva cererii de pe piață și excluzând totodată dezmembrarea activelor.
(2) În plus față de acțiunile descrise la alineatul (1), Uniunea poate acorda sprijin și acțiunilor de îmbunătățire a finanțării transfrontaliere și multinaționale, în funcție de cererea de pe piață, sprijinind în consecință IMM-urile să își internaționalizeze activitățile, în conformitate cu dreptul Uniunii.
Comisia poate, de asemenea, să examineze posibilitatea de a crea mecanisme financiare inovatoare, cum ar fi finanțarea participativă (crowdfunding), în funcție de cererea de pe piață.
(3) Detalii privind acțiunile menționate la alineatul (1) sunt prevăzute la articolul 17.
Articolul 9
Acțiuni de îmbunătățire a accesului la piețe
(1) Pentru a îmbunătăți în continuare competitivitatea și accesul la piețe al întreprinderilor din Uniune, Comisia poate sprijini acțiuni de îmbunătățire a accesului IMM-urilor la piața internă, precum furnizarea de informații (inclusiv prin intermediul serviciilor digitale) și creșterea gradului de conștientizare cu privire la, printre altele, programele, dreptul și standardele Uniunii.
(2) Printr-o serie de măsuri specifice se vizează facilitarea accesului IMM-urilor la piețele din afara Uniunii. Astfel de măsuri pot include furnizarea de informații privind obstacolele existente la intrarea pe piață, oportunitățile de afaceri, achizițiile publice și procedurile vamale, precum și îmbunătățirea serviciilor de sprijin cu privire la standarde și la drepturile de proprietate intelectuală în țări terțe prioritare. Măsurile respective completează, fără a le duplica, activitățile de bază pentru promovarea comerțului desfășurate de statele membre.
(3) Acțiunile întreprinse în temeiul programului COSME pot avea drept scop stimularea cooperării internaționale, inclusiv a dialogurilor cu țările terțe în domeniul industrial și al reglementării. Măsurile specifice pot avea scopul de a reduce diferențele dintre Uniune și alte țări în ceea ce privește cadrele de reglementare pentru produse, de a contribui la dezvoltarea politicii pentru întreprinderi și a celei industriale și de a contribui la îmbunătățirea mediului de afaceri.
Articolul 10
Rețeaua întreprinderilor europene
(1) Comisia sprijină Rețeaua întreprinderilor europene (denumită în continuare „rețeaua”) în vederea furnizării de servicii integrate de sprijin pentru IMM-urile din Uniune care încearcă să exploreze oportunități pe piața internă și în țări terțe. Acțiunile întreprinse prin intermediul rețelei pot include următoarele:
(a)
furnizarea de servicii de informare și de consultanță cu privire la inițiativele și dreptul Uniunii; sprijin pentru consolidarea capacităților de gestionare în vederea creșterii competitivității IMM-urilor; sprijin destinat îmbunătățirii cunoștințelor financiare ale IMM-urilor, inclusiv servicii de informare și de consiliere privind posibilitățile de finanțare și accesul la finanțare, precum și scheme de formare și de mentorat conexe; măsuri de îmbunătățire a accesului IMM-urilor la expertiză în domeniul eficienței energetice, al climei și al mediului; promovarea programelor de finanțare și a instrumentelor financiare ale Uniunii (inclusiv programul Orizont 2020, în cooperare cu punctele de contact naționale, precum și fondurile structurale);
(b)
facilitarea cooperării transfrontaliere în domeniul afacerilor, a cercetării și dezvoltării, a transferului de tehnologie și de cunoștințe, precum și a parteneriatelor în domeniile tehnologiei și inovării;
(c)
furnizarea unui canal de comunicare între IMM-uri și Comisie.
(2) Rețeaua poate fi utilizată și în scopul furnizării de servicii în numele altor programe ale Uniunii, cum ar fi programul Orizont 2020, inclusiv servicii de consiliere dedicate încurajării participării IMM-urilor la alte programe ale Uniunii. Comisia se asigură că diferitele resurse financiare ale rețelei sunt coordonate în mod eficient și că serviciile furnizate de rețea în numele altor programe ale Uniunii sunt finanțate de programele respective.
(3) Punerea în aplicare a rețelei este coordonată în strânsă colaborare cu statele membre, pentru a evita suprapunerea activităților, în conformitate cu principiul subsidiarității.
Comisia evaluează rețeaua din punctul de vedere al guvernanței eficacității și al furnizării de servicii de înaltă calitate pe întreg teritoriul Uniunii.
Articolul 11
Acțiuni de îmbunătățire a condițiilor-cadru pentru competitivitatea și durabilitatea întreprinderilor din Uniune, în special a IMM-urilor
(1) Comisia sprijină acțiunile de îmbunătățire a condițiilor-cadru pentru competitivitatea și durabilitatea întreprinderilor din Uniune, în special a IMM-urilor, pentru a spori eficacitatea, coerența, coordonarea și consecvența politicilor naționale și regionale de promovare a competitivității, a durabilității și a dezvoltării întreprinderilor din Uniune.
(2) Comisia poate sprijini acțiuni specifice de îmbunătățire a condițiilor-cadru pentru întreprinderi, în special IMM-uri, prin reducerea și evitarea sarcinilor administrative și de reglementare nejustificate. Acțiunile respective pot include măsurarea în mod periodic a impactului dreptului relevant al Uniunii asupra IMM-urilor, dacă este cazul cu ajutorul unui tablou de bord, sprijin pentru grupurile de experți independenți și schimbul de informații și de bune practici, inclusiv cu privire la aplicarea sistematică a testului IMM la nivelul Uniunii și al statelor membre.
(3) Comisia poate sprijini acțiuni menite să dezvolte noi strategii pentru competitivitate și pentru dezvoltarea întreprinderilor. Aceste acțiuni pot include următoarele:
(a)
măsuri pentru a îmbunătăți elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor care se referă la competitivitatea și la durabilitatea întreprinderilor, inclusiv prin schimbul de bune practici privind condițiile-cadru și privind gestionarea grupurilor de nivel mondial și a rețelelor de întreprinderi, precum și prin promovarea colaborării transnaționale între grupuri și rețele de întreprinderi, a dezvoltării de produse, servicii, tehnologii și procese durabile, a eficienței în utilizarea resurselor, a eficienței energetice și a responsabilității sociale a întreprinderilor;
(b)
măsuri pentru a aborda aspectele internaționale ale politicilor de competitivitate, care să se concentreze îndeosebi pe cooperarea în materie de politici între statele membre, alte țări care participă la programul COSME și partenerii comerciali ai Uniunii la nivel mondial;
(c)
măsuri pentru a îmbunătăți elaborarea politicilor pentru IMM-uri, cooperarea între responsabilii politici, evaluările inter pares și schimbul de bune practici în rândul statelor membre, ținând seama, după caz, de dovezile disponibile și de opiniile părților interesate, în special în vederea facilitării accesului IMM-urilor la programele și măsurile Uniunii, în conformitate cu planul de acțiune din cadrul SBA.
(4) Prin promovarea coordonării, Comisia poate sprijini acțiunile întreprinse în statele membre în vederea accelerării apariției unor industrii competitive cu potențial de piață. Un astfel de sprijin poate include acțiuni de promovare a schimbului de bune practici și identificarea cerințelor din partea industriilor, în special a IMM-urilor, privind aptitudinile și formarea, în special în materie de competențe informatice. De asemenea, sprijinul poate include acțiuni de încurajare a adoptării unor noi modele de afaceri, a cooperării IMM-urilor în cadrul noilor lanțuri de valori, precum și a utilizării comerciale a ideilor relevante pentru noi produse și servicii.
(5) Comisia poate completa acțiunile statelor membre pentru sporirea competitivității și a durabilității IMM-urilor din Uniune în domeniile caracterizate printr-un potențial de creștere semnificativ, în special în cele cu un procent ridicat de IMM-uri, cum ar fi sectorul turismului. Printre aceste activități se poate număra promovarea cooperării între statele membre, în special prin intermediul schimbului de bune practici.
Articolul 12
Acțiuni de promovare a antreprenoriatului
(1) Comisia contribuie la promovarea antreprenoriatului și a culturii antreprenoriale prin îmbunătățirea condițiilor-cadru care influențează dezvoltarea antreprenoriatului, inclusiv prin reducerea obstacolelor din calea înființării de întreprinderi. Comisia sprijină un mediu și o cultură de afaceri favorabile întreprinderilor durabile, înființării de întreprinderi, dezvoltării acestora, transferului de întreprinderi, acordării unei a doua șanse (relansării), precum și întreprinderilor de tip „spin-off” și „spin-out”.
(2) O atenție deosebită se acordă antreprenorilor potențiali, antreprenorilor noi, antreprenorilor tineri și antreprenorilor din rândul femeilor, precum și altor grupuri-țintă specifice.
(3) Comisia poate adopta acțiuni precum programe de mobilitate pentru noii antreprenori, destinate îmbunătățirii abilității acestora de a-și dezvolta cunoștințele, competențele și atitudinile în materie de antreprenoriat, precum și a capacității lor tehnologice și de gestionare a întreprinderilor.
(4) Comisia poate sprijini măsurile adoptate de statele membre pentru a dezvolta și a facilita educația, formarea, competențele și atitudinile în materie de antreprenoriat, în special în rândul antreprenorilor potențiali și al celor noi.
CAPITOLUL III
Punerea în aplicare a programului COSME
Articolul 13
Programele de lucru anuale
(1) În vederea punerii în aplicare a programului COSME, Comisia adoptă programe de lucru anuale, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 21 alineatul (2). Fiecare program de lucru anual pune în aplicare obiectivele stabilite în prezentul regulament și menționează în detaliu:
(a)
o descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, obiectivele urmărite pentru fiecare acțiune, care sunt în conformitate cu obiectivele generale și cu cele specifice prevăzute la articolele 3 și 4, rezultatele așteptate, metoda de punere în aplicare, indicarea sumei alocate fiecărei acțiuni, o sumă totală pentru toate acțiunile, un calendar orientativ al punerii în aplicare și un profil de plată;
(b)
indicatori calitativi și cantitativi adecvați pentru fiecare acțiune, în scopul analizării și al monitorizării eficacității în ceea ce privește obținerea rezultatelor și atingerea obiectivelor acțiunii în cauză;
(c)
în ceea ce privește granturile și măsurile conexe, criteriile esențiale de evaluare, care se stabilesc în așa fel încât să asigure cât mai bine realizarea obiectivelor programului COSME, precum și rata maximă de cofinanțare;
(d)
un capitol detaliat separat privind instrumentele financiare, care reflectă, în conformitate cu articolul 17 din prezentul regulament, obligațiile de informare în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012, inclusiv repartizarea preconizată a pachetului financiar între mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere și mecanismul de garantare a împrumuturilor menționate la articolul 18 și respectiv articolul 19 din prezentul regulament, precum și informații cum ar fi nivelul de garantare și relația cu programul Orizont 2020.
(2) Comisia pune în aplicare programul COSME în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.
(3) Programul COSME este pus în aplicare astfel încât să asigure că acțiunile sprijinite țin seama de evoluțiile și de nevoile viitoare, în special după evaluarea intermediară menționată la articolul 12 alineatul (3), și că acestea sunt relevante pentru piețele, economia și schimbările din societate aflate în continuă evoluție.
Articolul 14
Măsuri de sprijin
(1) În plus față de măsurile prevăzute de programele anuale de lucru menționate la articolul 13, Comisia ia în mod regulat măsuri de sprijin, inclusiv următoarele:
(a)
îmbunătățirea analizei și monitorizării aspectelor privind competitivitatea sectorială și intersectorială;
(b)
identificarea și diseminarea bunelor practici și a abordărilor de politică, precum și dezvoltarea în continuare a acestora;
(c)
verificări ale conformității dreptului existent și evaluări ale impactului noilor măsuri ale Uniunii care au o importanță deosebită pentru competitivitatea întreprinderilor, în vederea identificării domeniilor din dreptul existent care trebuie să fie simplificate și în vederea asigurării reducerii la minimum a sarcinilor impuse IMM-urilor în domeniile în care sunt propuse noi măsuri legislative;
(d)
evaluarea legislației referitoare la întreprinderi, în special la IMM-uri, a politicii industriale și a măsurilor referitoare la competitivitate;
(e)
promovarea unor sisteme online integrate și ușor de utilizat care să ofere informații privind programele relevante pentru IMM-uri, asigurându-se totodată faptul că acestea nu sunt o duplicare a portalurilor deja existente.
(2) Costul total al acestor măsuri de sprijin nu depășește 2,5 % din pachetul financiar al programului COSME.
Articolul 15
Monitorizare și evaluare
(1) Comisia monitorizează punerea în aplicare și gestionarea programului COSME.
(2) Comisia elaborează un raport anual de monitorizare care să analizeze eficiența și eficacitatea acțiunilor sprijinite din perspectiva execuției financiare, a rezultatelor, a costurilor și, în cazul în care este posibil, a impactului. Raportul include informații privind beneficiarii, acolo unde este posibil, pentru fiecare cerere de propuneri, informații privind valoarea cheltuielilor legate de climă și impactul sprijinului acordat obiectivelor în materie de schimbări climatice, precum și date relevante privind împrumuturile furnizate de mecanismul de garantare a împrumuturilor având o valoare mai mare sau mai mică de 150 000 EUR, în măsura în care colectarea unor astfel de informații nu creează sarcini administrative nejustificate pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri. Raportul de monitorizare include raportul anual cu privire la fiecare instrument financiar în temeiul articolului 140 alineatul (8) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.
(3) Până în anul 2018 cel târziu, Comisia întocmește un raport de evaluare intermediar privind realizarea obiectivelor tuturor acțiunilor sprijinite în cadrul programului COSME, la nivelul rezultatelor și al impactului, precum și privind eficiența utilizării resurselor și valoarea adăugată europeană, în vederea luării unei decizii privind reînnoirea, modificarea sau suspendarea măsurilor. Raportul de evaluare intermediar abordează, de asemenea, posibilitățile de simplificare, coerența internă și externă a acesteia, continuarea relevanței tuturor obiectivelor, precum și contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii în materie de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Acesta ia în considerare rezultatele evaluării privind impactul pe termen lung al măsurilor precedente și stă la baza unei decizii privind o posibilă reînnoire, modificare sau suspendare a unei măsuri ulterioare.
(4) Comisia întocmește un raport final de evaluare cu privire la impactul pe termen lung și cu privire la durabilitatea efectelor măsurilor.
(5) Toți beneficiarii de granturi și alte părți implicate care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament furnizează Comisiei datele și informațiile corespunzătoare, necesare pentru a permite monitorizarea și evaluarea măsurilor în cauză.
(6) Comisia prezintă rapoartele menționate la alineatele (2), (3) și (4) Parlamentului European și Consiliului și le face publice.
CAPITOLUL IV
Dispoziții financiare și forme de asistență financiară
Articolul 16
Forme de asistență financiară
Asistența financiară acordată de Uniune în cadrul programului COSME poate fi pusă în aplicare în mod indirect prin delegarea unor sarcini de execuție bugetară entităților enumerate la articolul 58 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.
Articolul 17
Instrumente financiare
(1) Instrumentele financiare din cadrul programului COSME, instituite în conformitate cu titlul VIII din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, sunt gestionate în scopul facilitării accesului la finanțare al IMM-urilor, în etapele de înființare, de creștere și de transfer. Instrumentele financiare includ un mecanism de capitaluri proprii și un mecanism de garantare a împrumuturilor. Pentru alocarea fondurilor către facilitățile respective, se ia în considerare cererea din partea intermediarilor financiari.
(2) Instrumentele financiare pentru IMM-uri pot, după caz, să fie combinate cu următoarele instrumente și să le completeze pe acestea:
(a)
alte instrumente financiare instituite de către statele membre și autoritățile lor de gestionare, finanțate din fondurile naționale sau regionale sau în contextul operațiunilor din cadrul fondurilor structurale, în conformitate cu articolul 38 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013
(b)
alte instrumente financiare instituite de către statele membre și autoritățile lor de gestionare finanțate din programele naționale sau regionale în afara operațiunilor din cadrul fondurilor structurale;
(c)
granturi finanțate de Uniune, inclusiv în temeiul prezentului regulament.
(3) Mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere și mecanismul de garantare a împrumuturilor, menționate la articolul 18 și respectiv la articolul 19, pot fi complementare utilizării de către statele membre a instrumentelor financiare pentru IMM-uri în cadrul politicii de coeziune a Uniunii.
(4) Mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere și mecanismul de garantare a împrumuturilor pot permite, după caz, punerea în comun a resurselor financiare cu statele membre și/sau regiunile care doresc să dedice o parte din fondurile structurale care le sunt alocate în conformitate cu articolul 38 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013
(5) Instrumentele financiare pot genera profituri acceptabile pentru a îndeplini obiectivele altor parteneri sau investitori. Mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere poate funcționa pe bază de subordonare, dar are ca scop menținerea valorii activelor puse la dispoziție din bugetul Uniunii.
(6) Mecanismele de capitaluri proprii și de garantare a împrumuturilor sunt puse în aplicare în conformitate cu titlul VIII din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 și cu Regulamentul delegat (UE, Euratom) nr. 1268/2012 al Comisiei (12).
(7) Instrumentele financiare din cadrul programului COSME sunt elaborate și puse în aplicare în mod complementar și în coerență cu cele instituite pentru IMM-uri în cadrul programului Orizont 2020.
(8) În conformitate cu articolul 60 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, entitățile însărcinate cu punerea în aplicare a instrumentelor financiare asigură vizibilitatea acțiunilor Uniunii atunci când gestionează fonduri ale Uniunii. În acest scop, entitatea responsabilă se asigură că intermediarii financiari informează în mod explicit beneficiarii finali cu privire la faptul că finanțarea a fost posibilă datorită sprijinului acordat prin instrumentele financiare din cadrul programului COSME. Comisia se asigură că informațiile cu privire la beneficiari publicate ex-post în conformitate cu articolul 60 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 sunt ușor de accesat de către potențialii beneficiari finali.
(9) Rambursările generate de cea de a doua secțiune a Instrumentului financiar destinat IMM-urilor cu o rată mare de creștere și capacitate de inovare instituit în temeiul Deciziei nr. 1639/2006/CE, și primite după 31 decembrie 2013 se alocă, în conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, mecanismului de capitaluri proprii pentru creștere instituit în temeiul articolului 18 al prezentului regulament.
(10) Instrumentele financiare se pun în aplicare în conformitate cu normele relevante ale Uniunii privind ajutoarele de stat.
Articolul 18
Mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere
(1) Mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere (EFG) este pus în aplicare ca element al unui instrument financiar de capitaluri proprii unic al Uniunii pentru sprijinirea creșterii întreprinderilor din Uniune și a cercetării și inovării (C&I), din faza inițială, inclusiv „seed”, până în faza de creștere. Instrumentul financiar de capitaluri proprii unic al Uniunii este sprijinit financiar de programul Orizont 2020 și programul COSME.
(2) EFG se concentrează asupra fondurilor care furnizează: capital de risc și finanțare de tip mezanin, cum ar fi împrumuturile subordonate și cele participative, unor întreprinderi aflate în curs de extindere sau în faza de creștere, în special celor care își desfășoară activitatea la nivel transfrontalier, având totodată posibilitatea de a efectua investiții în fonduri aflate în faza inițială, împreună cu mecanismul de capitaluri proprii pentru C&I din cadrul programului Orizont 2020, și care oferă scheme de coinvestiții pentru investitorii providențiali. În cazul investițiilor într-o fază timpurie, investiția din partea EFG nu depășește 20 % din investițiile totale ale Uniunii, cu excepția fondurilor în mai multe faze și al fondurilor de fonduri, pentru care finanțarea de către EFG și mecanismul de capitaluri proprii pentru C&I din cadrul programului Orizont 2020 se furnizează în mod proporțional, pe baza politicii de investiții a fondurilor. Comisia poate decide să modifice pragul de 20 % în funcție de evoluția condițiilor pieței. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 21 alineatul (2).
(3) EFG și mecanismul de capitaluri proprii pentru C&I din cadrul programului Orizont 2020 utilizează același mecanism de aplicare.
(4) Sprijinul din partea EFG este acordat sub forma uneia dintre următoarele investiții:
(a)
direct de către Fondul european de investiții sau de alte entități însărcinate cu punerea în aplicare a EFG în numele Comisiei; sau
(b)
de către fonduri de fonduri sau vehicule investiționale care investesc la nivel transfrontalier, instituite de Fondul european de investiții sau de alte entități (inclusiv administratori din sectorul privat sau public) însărcinate cu punerea în aplicare a EFG în numele Comisiei, împreună cu investitori din cadrul instituțiilor financiare private și/sau publice.
(5) EFG investește în fonduri intermediare cu capital de risc, inclusiv în fonduri de fonduri, furnizând investiții pentru IMM-uri îndeosebi în etapa de extindere și de creștere. Investițiile din cadrul EFG sunt investiții pe termen lung, care de obicei implică participații cu o durată de 5 până la 15 ani în fonduri cu capital de risc. În orice caz, durata de viață a investițiilor efectuate în cadrul EFG nu depășește 20 de ani de la data semnării acordului dintre Comisie și entitatea însărcinată cu punerea lui în aplicare.
Articolul 19
Mecanismul de garantare a împrumuturilor
(1) Mecanismul de garantare a împrumuturilor (LGF) oferă:
(a)
contragaranții și alte modalități de partajare a riscurilor pentru schemele de garantare, inclusiv, după caz, cogaranții;
(b)
garanții directe și alte modalități de partajare a riscurilor pentru orice alt intermediar financiar care îndeplinește criteriile de eligibilitate menționate la alineatul (5).
(2) LGF este pus în aplicare ca element al unui instrument financiar unic al Uniunii pentru finanțarea prin împrumut a creșterii și a C&I pentru întreprinderile din Uniune, utilizând același mecanism de aplicare ca și elementul orientat spre cerere al mecanismului de împrumut al IMM-urilor pentru C&I din cadrul programului Orizont 2020 (RSI II).
(3) LGF constă în:
(a)
garanții pentru finanțarea prin îndatorare (inclusiv prin împrumuturi subordonate și participative, prin leasing sau prin garanții bancare), care reduc dificultățile specifice cu care se confruntă IMM-urile viabile la accesarea finanțării, fie din cauza riscului ridicat cu care sunt percepute, fie din cauză că nu dispun de garanții colaterale suficiente;
(b)
securitizarea portofoliilor de finanțare prin îndatorare a IMM-urilor, care mobilizează finanțarea suplimentară prin îndatorare pentru IMM-uri în cadrul unor modalități adecvate de partajare a riscului cu instituțiile vizate. Sprijinul pentru tranzacțiile de securitizare respective este condiționat de un angajament al instituțiilor emitente de a utiliza o parte semnificativă a lichidității care rezultă sau a capitalului mobilizat pentru a acorda noi împrumuturi IMM-urilor într-o perioadă rezonabilă de timp. Valoarea acestei noi finanțări prin îndatorare se calculează în raport cu valoarea riscului de portofoliu garantat. Această valoare, precum și perioada, se negociază individual cu fiecare instituție emitentă.
(4) LGF este gestionat de Fondul european de investiții sau de alte entități însărcinate cu punerea în aplicare a LGF în numele Comisiei. Scadența maximă a garanțiilor distincte în cadrul LGF nu poate depăși 10 ani.
(5) Eligibilitatea în cadrul LGF este stabilită pentru fiecare intermediar pe baza activităților acestuia și în funcție de eficiența cu care ajută IMM-urile să acceseze finanțare pentru proiecte viabile. LGF poate fi utilizat de intermediarii care asigură servicii de sprijin în afaceri pentru finanțarea, printre altele, a achiziției de active corporale și necorporale și a capitalului circulant, precum și pentru transferuri de întreprinderi. Criteriile referitoare la securitizarea portofoliilor de finanțare prin îndatorare a IMM-urilor includ tranzacții individuale și cu mai mulți parteneri, precum și tranzacții cu mai multe țări. Eligibilitatea se determină pe baza bunelor practici de pe piață, în special în ceea ce privește calitatea creditului și diversificarea riscurilor portofoliului securitizat.
(6) Cu excepția împrumuturilor incluse în portofoliul securitizat, LGF acoperă împrumuturile de până la 150 000 EUR și cu o scadență minimă de 12 luni. De asemenea, LGF acoperă împrumuturile care sunt mai mari de 150 000 EUR, în situațiile în care IMM-urile care îndeplinesc criteriile de eligibilitate din cadrul programului COSME nu îndeplinesc și criteriile de eligibilitate ale componentei pentru IMM-uri a facilității de împrumut din cadrul programului Orizont 2020, și care au o scadență minimă de 12 luni.
În cazul în care se depășește acest prag, responsabilitatea de a demonstra dacă IMM-ul este sau nu eligibil în conformitate cu componenta pentru IMM-uri a facilității de împrumut din cadrul programului Orizont 2020 le revine intermediarilor financiari.
(7) LGF este conceput astfel încât să se poată prezenta rapoarte privind IMM-urile sprijinite, atât în ceea ce privește numărul, cât și volumul împrumuturilor.
Articolul 20
Protejarea intereselor financiare ale Uniunii
(1) Comisia ia măsurile adecvate pentru a se asigura că, atunci când acțiunile finanțate în temeiul prezentului regulament sunt puse în aplicare, interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace și, dacă sunt identificate nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, iar dacă este cazul, prin sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și cu efect de descurajare.
(2) Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competențe de audit, pe baza documentelor și a controalelor la fața locului, asupra tuturor beneficiarilor de granturi, contractanților și subcontractanților și a altor părți terțe care au beneficiat de fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament.
(3) Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații, inclusiv controale și inspecții la fața locului, în conformitate cu dispozițiile și procedurile prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (13) și în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (14), pentru a stabili dacă au avut loc fraude, acte de corupție sau alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii cu privire la un acord de grant sau la o decizie de acordare a unui grant sau la un contract finanțat în temeiul prezentului regulament.
(4) Fără a aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, precum și contractele, acordurile de grant și deciziile de acordare a unui grant rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament, conțin dispoziții care autorizează în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri și investigații, în limitele competențelor care le revin.
CAPITOLUL V
Comitetul și dispoziții finale
Articolul 21
Procedura comitetelor
(1) Comisia este asistată de un comitet. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În cazul în care comitetul nu emite niciun aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) paragraful al treilea din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 22
Acte delegate
(1) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 cu privire la adăugirile făcute la indicatorii prevăzuți în anexă, în cazul în care acei indicatori ar putea contribui la măsurarea progreselor în ceea ce privește realizarea obiectivelor generale și specifice ale programului COSME.
(2) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 cu privire la modificările aduse anumitor detalii referitoare la instrumentele financiare. Detaliile respective reprezintă ponderea investiției din partea EFG în investițiile totale ale Uniunii în fondurile cu capital de risc în faza inițială, precum și componența portofoliilor de împrumuturi securitizate.
(3) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23, referitoare la acele modificări ale sumelor orientative menționate la articolul 5 alineatul (3) care ar depăși aceste sume cu mai mult de 5 % din valoarea pachetului financiar în fiecare caz, dacă depășirea acestei limite se dovedește totuși necesară.
Articolul 23
Exercitarea delegării
(1) Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.
(2) Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 22 este conferită Comisiei pentru o perioadă de șapte ani de la 23 decembrie 2013.
(3) Delegarea de competențe menționată la articolul 22 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară, specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate aflate deja în vigoare.
(4) De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
(5) Un act delegat adoptat în temeiul articolului 22 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea respectivului act către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 24
Abrogare și dispoziții tranzitorii
(1) Decizia nr. 1639/2006/CE se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2014.
(2) Cu toate acestea, acțiunile inițiate în temeiul Deciziei nr. 1639/2006/CE și obligațiile financiare legate de aceste acțiuni continuă să fie reglementate de decizia respectivă până la încheierea lor.
(3) Alocația financiară menționată la articolul 5 poate acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziției între programul COSME și măsurile adoptate în temeiul Deciziei nr. 1639/2006/CE.
Articolul 25
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Strasbourg, 11 decembrie 2013.