NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1291/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 173 odst. 3 a čl. 182 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem Unie je posílit svou vědeckou a technologickou základnu realizací Evropského výzkumného prostoru, v němž se volně pohybují výzkumní pracovníci, vědecké znalosti a technologie, a úsilím o to, aby Unie pokročila směrem ke znalostní společnosti a stala se konkurenceschopnější a udržitelnější ekonomikou, pokud jde o oblast průmyslu. V rámci sledování tohoto cíle by Unie měla provádět činnosti v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací, podporovat mezinárodní spolupráci, šířit a optimalizovat výsledky a podněcovat odbornou přípravu a mobilitu.
(2)
Cílem Unie je také zajistit splnění podmínek nezbytných pro konkurenceschopnost jejího průmyslu. Za tímto účelem by se její kroky měly zaměřit na podporu lepšího využívání průmyslového potenciálu politik v oblasti inovací, výzkumu a technologického rozvoje.
(3)
Unie se zavázala k naplnění strategie Evropa 2020, která stanovila cíle inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, přičemž zdůraznila úlohu výzkumu a inovací jakožto klíčové hybné síly společenské a hospodářské prosperity a udržitelnosti z hlediska životního prostředí, a stanovila si za úkol zvýšení veřejných výdajů na výzkum a vývoj s cílem přilákat soukromé investice ve výši až dvou třetin hodnoty celkových investic, a tím dosáhnout do roku 2020 jejich kumulativního celkového podílu na hrubém domácím produktu (HDP) ve výši 3 %, a současně vypracovat ukazatel intenzity inovací. V souhrnném rozpočtu Unie by se tento ambiciózní cíl měl projevit změnou zaměření ve prospěch investic orientovaných na budoucnost, jako jsou výzkum, vývoj a inovace. V této souvislosti definuje stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020„Unie inovací“ strategický a integrovaný přístup k výzkumu a inovacím a stanoví rámec a cíle, k jejichž naplnění by mělo přispět budoucí financování výzkumu a inovací Unií. Výzkum a inovace jsou rovněž klíčovými činiteli pro další stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020, jimiž jsou zejména „Evropa účinněji využívající zdroje“, „Průmyslová politika pro éru globalizace“ a „Digitální agendy pro Evropu“, i pro další cíle politiky, jako je politika v oblasti klimatu a energetiky. Pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 souvisejících s výzkumem a inovacemi bude hrát klíčovou úlohu také politika soudržnosti, a to prostřednictvím budování kapacit a vytváření podmínek k dosažení excelence.
(4)
Ve sdělení ze dne 19. října 2010 nazvaném „Přezkum rozpočtu Unie“ navrhla Komise klíčové zásady, o něž by se měl opírat budoucí souhrnný rozpočet Unie, zejména zaměření na nástroje s prokázanou přidanou hodnotou Unie, větší orientovanost na výsledky a mobilizace dalších veřejných a soukromých zdrojů financování. Navrhla rovněž spojit veškeré unijní nástroje pro výzkum a inovace do společného strategického rámce.
(5)
Evropský parlament v usnesení ze dne 11. listopadu 2010 (4) požadoval radikální zjednodušení unijního financování výzkumu a inovací; v usnesení ze dne12. května 2011 (5) zdůraznil význam Unie inovací s ohledem na přeměnu Evropy pro svět po krizi; v usnesení ze dne 8. června 2011 (6) poukázal na důležité poučení, které plyne z průběžného hodnocení sedmého rámcového programu a v usnesení ze dne 27. září 2011 (7) podpořil koncepci společného strategického rámce pro financování výzkumu a inovací.
(6)
Rada dne 26. listopadu 2010 požadovala, aby se budoucí unijní programy financování více zaměřovaly na priority strategie Evropa 2020, zabývaly společenskými výzvami a klíčovými technologiemi, usnadňovaly společný výzkum podněcovaný průmyslem, zmodernizovaly nástroje, radikálně zjednodušily přístup, zkrátily dobu pro uvedení na trh a dále posílily excelenci.
(7)
Evropská rada podpořila na zasedání dne 4. února 2011 koncepci společného strategického rámce pro financování výzkumu a inovací Unií pro zvýšení účinnosti financování výzkumu a inovací na národní a unijní úrovni a vyzvala k tomu, aby se Unie urychleně zabývala zbývajícími překážkami, které brání přilákání talentovaných lidí a investic, aby bylo možno do roku 2014 dokončit Evropský výzkumný prostor a dosáhnout skutečně jednotného trhu znalostí, výzkumu a inovací.
(8)
Zelená kniha Komise ze dne 9. února 2011 nazvaná „Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU“, v níž jsou uvedeny klíčové otázky týkající se způsobu dosažení ambiciózních cílů stanovených ve sdělení Komise ze dne 19. října 2010, vedla k zahájení rozsáhlé konzultace, během níž zúčastněné strany a orgány Unie do značné míry souhlasily s myšlenkami, které obsahuje.
(9)
Význam soudržného strategického přístupu je rovněž zdůrazněn ve stanoviscích Výboru pro Evropský výzkumný prostor a inovace ze dne 3. června 2011, Výboru regionů ze dne 30. června 2011 (8) a Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 13. července 2011 (9).
(10)
Ve sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ Komise navrhla, aby se v jediném společném strategickém rámci pro výzkum a inovace zabývaly oblastmi, na něž se vztahují Sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (dále jen „sedmý rámcový program“) přijatý rozhodnutím Evropského parlamentu a rady č. 1982/2006/ES (10) a část rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013), zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (11), která se týká inovací, jakož i oblasti, jež zastřešuje Evropský inovační a technologický institut (dále jen „EIT“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 (12), což má přispět k dosažení cíle strategie Evropa 2020 spočívajícího ve zvýšení výdajů na výzkum a vývoj na 3 % HDP do roku 2020. V uvedeném sdělení se Komise rovněž zavázala k začlenění změny klimatu do výdajových programů Unie a k vyčlenění alespoň 20 % souhrnného rozpočtu Unie na cíle související klimatem.
Opatření v oblasti klimatu a účinné využívání zdrojů představují vzájemně se doplňující cíle pro dosažení udržitelného rozvoje. Specifické cíle vztahující se k oběma oblastem by měly být doplněny o další specifické cíle Horizontu 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „program Horizont 2020“) zavedeného tímto nařízením. V důsledku toho se očekává, že alespoň 60 % celkového rozpočtu programu Horizont 2020 by mělo souviset s udržitelným rozvojem. Rovněž se očekává, že výdaje související s klimatem, včetně vzájemně slučitelných opatření na zlepšení účinnosti využívání zdrojů, by měly překročit 35 % celkového rozpočtu programu Horizont 2020. Komise by měla poskytnout informace o rozsahu a výsledcích podpory cílů v oblasti změny klimatu. Výdaje související s oblastí klimatu v rámci programu Horizont 2020 by měly být sledovány v souladu s metodikou uvedenou v uvedeném sdělení.
(11)
Program Horizont 2020 - je zaměřen na tři priority, totiž na dosahování vynikajících vědeckých výsledků s cílem posílit světovou úroveň vědecké excelence Unie, na podporu vedoucího postavení v průmyslu ve prospěch podniků, včetně mikropodniků a malých a středních podniků (dále jen „malé a střední podniky“), a inovací a na zvládání společenských výzev, s cílem přímo reagovat na výzvy uvedené ve strategii Evropa 2020, a to podporou celého spektra činností od výzkumu až po uvedení na trh. Program Horizont 2020 by měl podporovat všechny fáze výzkumného a inovačního řetězce, včetně netechnologických a sociálních inovací a činností, které jsou blíže k trhu, s různou mírou financování pro akce v oblasti výzkumu a inovací podle zásady, že čím blíže je podporovaná činnost k tržnímu využití, tím větší by měl být objem dalších finančních prostředků z jiných zdrojů. Činnosti blíže k tržnímu využití zahrnují inovační finanční nástroje a jejich cílem je uspokojit potřeby široké škály politik Unie tím, že kladou důraz na co nejširší využívání znalostí získaných na základě podporovaných činností až po jejich obchodní využití. Priority programu Horizont 2020 by měly být podporovány také prostřednictvím programu v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy zavedeného nařízením Rady (Euratom) č. 1314/2013 (13).
(12)
Program Horizont 2020 by měl být otevřen novým účastníkům v zájmu zajištění rozsáhlé a vynikající spolupráce s partnery z celé Unie a v zájmu vytvoření integrovaného Evropského výzkumného prostoru.
(13)
Společné výzkumné středisko by mělo politikám Unie poskytovat vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníky a přitom pružně reagovat na nové požadavky politiky.
(14)
V souvislosti se znalostním trojúhelníkem, který tvoří výzkum, inovace a vzdělávání, by znalostní a inovační společenství v rámci EIT měla výrazně přispět k realizaci cílů programu Horizont 2020, včetně společenských výzev, a to zejména prostřednictvím integrace výzkumu, inovací a vzdělávání. Institut EIT by měl podporovat podnikání ve výzkumu, inovacích a vysokoškolském vzdělávání. Zejména by měl prosazovat vynikající podnikatelské vzdělávání a podporovat vytváření nových podniků a podniků vzniklých při výzkumných institucích („spin-offs”).
(15)
V souladu s čl. 182 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) stanoví program Horizont 2020 nejvyšší celkovou částku a podrobnosti finanční účasti Unie na něm a odpovídající podíl na každé z vymezených činností.
(16)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu Horizont 2020, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 Interinstitucionální dohody ze dne 2 prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (14).
(17)
Odpovídající podíl rozpočtu vyhrazený pro výzkumné infrastruktury by měl být věnován na elektronické infrastruktury.
(18)
Činnosti v rámci specifického cíle „budoucí a vznikající technologie“ by měly doplňovat činnosti v rámci priorit ostatních částí programu Horizont 2020, a pokud je to možné, mělo by se usilovat o součinnost.
(19)
Je vhodné zajistit řádné ukončení programu Horizont 2020 a programů, které mu předcházely, zejména pokud jde o pokračování víceletých ujednání o jejich řízení, jako je financování technické a administrativní pomoci.
(20)
Jedním z ústředních cílů programu Horizont 2020 je zjednodušení, což by se mělo plně odrazit v jeho koncepci, pravidlech, finančním řízení a provádění. Cílem programu Horizont 2020 by mělo být dosažení vysoké účasti vysokých škol, výzkumných středisek, podniků a zejména malých a středních podniků, a program by měl být otevřen novým účastníkům, neboť spojuje celé spektrum podpory výzkumu a inovací do jednoho společného strategického rámce, včetně modernizovaného souboru forem podpory, a zásady jeho pravidel pro účast jsou použitelné pro všechny akce v jeho rámci. Jednodušší pravidla financování by měla snížit administrativní náklady na účast a přispět k předcházení finančním chybám a k jejich omezení.
(21)
Program Horizont 2020 by měl v souladu se stěžejní iniciativou „Unie inovací“ přispět k cílům evropských inovačních partnerství, a spojit tak všechny příslušné subjekty v celém výzkumném a inovačním řetězci s cílem modernizovat, zjednodušit a lépe koordinovat nástroje a iniciativy.
(22)
Program Horizont 2020, jehož cílem je prohloubit vztah mezi vědou a společností a posílit důvěru veřejnosti ve vědu, by měl podporovat informované zapojování občanů a občanské společnosti do záležitostí výzkumu a inovací tím, že bude prosazovat vědecké vzdělávání, více zpřístupní vědecké poznatky, vytvoří programy odpovědného výzkumu a inovací, které odpovídají zájmům a očekáváním občanů a občanské společnosti, a usnadní jejich účast v činnostech programu Horizont 2020. Zapojování občanů a občanské společnosti by mělo být spojeno s osvětou veřejnosti s cílem získat a udržet podporu programu Horizont 2020 ve veřejnosti.
(23)
V rámci priority „společenské výzvy a specifického cíle "vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích" by měla existovat náležitá rovnováha mezi menšími a většími projekty.
(24)
Provádění programu Horizont 2020 by mělo reagovat na vývoj příležitostí a potřeb v oblasti vědy a technologií, průmyslu, politik a společnosti. Agendy by proto měly být stanovovány v těsné spolupráci se zúčastněnými stranami ze všech dotčených odvětví a měly by být dostatečně pružné pro nový vývoj. Po dobu trvání programu Horizont 2020 by se mělo průběžně využívat externí poradenství, včetně využití příslušných struktur, jako jsou evropské technologické platformy, iniciativy společného plánování, evropská inovační partnerství i poradenství vědeckých panelů, jako je strategická vědecká komise pro zdraví.
(25)
Činnosti vykonávané v rámci programu Horizont 2020 by měly prosazovat rovnost žen a mužů v oblasti výzkumu a inovací, a to zejména řešením základních příčin genderové nevyváženosti, využíváním plného potenciálu jak výzkumných pracovnic, tak výzkumných pracovníků a začleňováním genderového hlediska do obsahu výzkumu a inovací, jakož i věnováním zvláštní pozornosti zajištění rovného zastoupení žen a mužů, v závislosti na konkrétní oblasti výzkumu a inovací, v hodnotících panelech a jiných příslušných poradních a odborných orgánech s cílem zvyšovat kvalitu výzkumu a podněcovat inovace. Činnosti by se měly rovněž zaměřovat na uplatňování zásad souvisejících s rovností žen a mužů stanovených v článcích 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii a článku 8 Smlouvy o fungování EU.
(26)
Program Horizont 2020 by měl přispívat k přitažlivosti povolání výzkumného pracovníka v Unii. Náležitá pozornost by se měla věnovat Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků, jak jsou stanoveny v doporučení Komise ze dne 11. března 2005 (15), spolu s dalšími důležitými referenčními rámci stanovenými v rámci Evropského výzkumného prostoru, a to při respektování jejich dobrovolnosti.
(27)
Aby Unie dokázala obstát ve světové konkurenci, účinně se zabývat velkými společenskými výzvami a dosáhnout cílů strategie Evropa 2020, měla by plně využívat svých lidských zdrojů. Program Horizont 2020 by tak měl přispět k vytvoření Evropského výzkumného prostoru, k podpoře vytvoření takových rámcových podmínek, s jejichž pomocí budou evropští výzkumní pracovníci zůstávat v Evropě nebo se do ní budou vracet, přilákat výzkumné pracovníky z celého světa a zvýšit přitažlivost Evropy pro nejlepší výzkumné pracovníky.
(28)
Aby se zlepšilo šíření a využívání poznatků, měl by být zajištěn otevřený přístup k vědeckým publikacím. Kromě toho by měl být prosazován otevřený přístup k údajům, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků v rámci programu Horizont 2020, při zohlednění omezení souvisejících se soukromím, národní bezpečností nebo s právy duševního vlastnictví.
(29)
Při výzkumných a inovačních činnostech podporovaných programem Horizont 2020 by se měly dodržovat základní etické zásady. Měla by být zohledňována stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích. Při výzkumných činnostech by měl být rovněž brán v potaz článek 13 Smlouvy o fungování EU a mělo by se omezit využívání zvířat při výzkumu a zkouškách s konečným cílem nahradit jejich využívání. Při provádění všech činností by měl být zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví v souladu s článkem 168 Smlouvy o fungování EU. ]
(30)
V rámci programu Horizont 2020 by mělo být náležitě zohledněno rovné zacházení a zákaz diskriminace, pokud jde o obsah výzkumu a inovací ve všech fázích výzkumu.
(31)
Komise výslovně nevolá po používání lidských embryonálních kmenových buněk. Případné použití lidských kmenových buněk, ať už se jedná o buňky dospělých jedinců nebo o buňky embryonální, závisí na úsudku vědců s ohledem na cíle, kterých chtějí dosáhnout, a podléhá přísnému etickému přezkumu. Projekty zahrnující použití lidských embryonálních kmenových buněk, které nezískaly nezbytná schválení od členských států, by neměly být financovány. Neměla by být financována žádná činnost, která je zakázána ve všech členských státech. Činnost, která je zakázána v některém členském státě, by neměla být v tomto členském státě financována.
(32)
Za účelem dosažení co největšího dopadu by měla být rozvinuta těsná součinnost programu Horizont 2020 s dalšími programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, vesmír, životní prostředí, energetika, zemědělství a rybolov, konkurenceschopnost a malé a střední podniky, vnitřní bezpečnost, kultura a média.
(33)
Program Horizont 2020 i politika soudržnosti usilují o komplexnější harmonizaci s cíli obsaženými ve strategii Evropa 2020. Tento přístup vyžaduje posílení součinnosti mezi programem Horizont 2020 a politikou soudržnosti, a proto by měl program Horizont 2020 rovněž rozvinout těsnou součinnost s evropskými strukturálními a investičními fondy, což může konkrétně přispět k posílení výzkumných a inovačních schopností na místní, regionální a národní úrovni, zejména v rámci strategií inteligentní specializace.
(34)
Malé a střední podniky představují významný zdroj inovací a růstu a zaměstnanosti v Evropě. V programu Horizont 2020 je tudíž potřebné výrazné zapojení malých a středních podniků, definovaných v doporučení Komise 2003/361/ES (16). Měly by se tak podpořit cíle iniciativy „Small Business Act“, vyjádřené ve sdělení Komise ze dne 25. června 2008 nazvaném „Zelenou malým a středním podnikům.“ -„Small Business Act“ pro Evropu“. Program Horizont 2020 by měl poskytnout řadu nástrojů na podporu výzkumných a inovačních činností a kapacit malých a středních podniků v jednotlivých fázích inovačního cyklu.
(35)
Komise by měla provést hodnocení a zaznamenat míru účasti malých a středních podniků v programu Horizont 2020. Nebude-li dosažena ve vztahu k malým a středním podnikům cílová úroveň 20 % celkového spojeného rozpočtu na specifický cíl „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ a na prioritu „společenské výzvy“, měla by Komise prověřit příčiny této situace a neprodleně navrhnout vhodná nová opatření umožňující zvýšení účasti malých a středních podniků.
(36)
Provádění programu Horizont 2020 může vést k doplňkovým programům s účastí jen některých členských států, k účasti Unie v programech prováděných několika členskými státy nebo k zakládání společných podniků nebo k jiným opatřením ve smyslu článků 184, 185 a 187 Smlouvy o fungování EU. Tyto doplňkové programy by měly být určeny a prováděny otevřeným, transparentním a účinným způsobem.
(37)
S cílem urychlit cestu od nápadu k uvedení na trh při použití přístupu zdola nahoru a zvýšit zapojení podniků, malých a středních podniků i nových žadatelů do programu Horizont 2020 by měl být v rámci specifického cíle „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ a v rámci priority „společenské výzvy“ zaveden pilotní projekt „Rychlá cesta k inovacím. Měly by se tak podnítit investice soukromého sektoru do výzkumu a inovací, posílit výzkum a inovace se zaměřením na vytváření hodnot a urychlit vývoj technologií vedoucích k inovativním produktům, postupům a službám.
(38)
Při provádění programu Horizont 2020 by měla být uznána jedinečná role vysokých škol, kterou mají jakožto instituce excelence v rámci vědeckotechnické základny Unie ve vysokoškolském vzdělávání, výzkumu a v inovacích a jejich zásadní role, kterou hrají při propojování evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání a Evropského výzkumného prostoru.
(39)
Aby mělo unijní financování co největší dopad, měl by program Horizont 2020 rozvinout užší součinnost, případně také formou partnerství v rámci veřejného sektoru, s mezinárodními, národními a regionálními programy, které podporují výzkum a inovace. V této souvislosti by měl být program Horizont 2020 pobídkou k optimálnímu využití zdrojů a zabránit zbytečné duplikaci.
(40)
Většího dopadu by mělo být dosaženo také spojením programu Horizont 2020 s finančními prostředky soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde by výzkum a inovace mohly přispět k širším evropským cílům v oblasti konkurenceschopnosti, mobilizovat soukromé investice a napomoci ke zvládnutí společenských výzev. Základem těchto partnerství by měly být dlouhodobé závazky, včetně vyváženého příspěvku všech partnerů, partnerství by měla být kontrolovatelná, pokud jde o dosažení jejich cílů, a měla by být v souladu se strategickými cíli Unie v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. Řízení a fungování těchto partnerství by mělo být otevřené, transparentní, efektivní a účelné a umožňovat zapojení široké škály zúčastněných stran působících v jejich konkrétních oblastech. Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných technologických iniciativ vytvořená podle sedmého rámcového programu mohou pokračovat s využitím struktur vhodněji uzpůsobených pro daný účel.
(41)
Program Horizont 2020 by měl podporovat spolupráci se třetími zeměmi založenou na společném zájmu a vzájemném prospěchu. Mezinárodní spolupráce ve vědě, technologiích a inovacích by měla být zacílena tak, aby přispívala k dosažení cílů strategie Evropa 2020, jež se týkají posílení konkurenceschopnosti, přispívala ke zvládnutí společenských výzev a podporovala vnější a rozvojové politiky Unie mimo jiné rozvojem součinnosti s vnějšími programy a přispíváním k plnění mezinárodních závazků Unie, například dosažení rozvojových cílů tisíciletí OSN. Činnosti v rámci mezinárodní spolupráce by měly být zachovány přinejmenším na úrovni sedmého rámcového programu.
(42)
V zájmu zachování rovných podmínek pro všechny podniky, které působí na vnitřním trhu, by mělo být financování z programu Horizont 2020 navrhováno v souladu s pravidly státní podpory, aby se zajistila efektivita veřejných výdajů a zabránilo narušení trhu, jako je vytlačení soukromého financování, vytváření neefektivních tržních struktur nebo udržování neefektivních podniků.
(43)
Evropská rada uznala na zasedání dne 4. února 2011 nutnost nového přístupu ke kontrole a řízení rizika při unijním financování výzkumu a požadovala nastolení nové rovnováhy mezi důvěrou a kontrolou a mezi podstupováním rizika a vyhýbáním se riziku. Evropský parlament v usnesení ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum požadoval rozumné zjednodušení administrativy a financování a uvedl, že řízení financování evropského výzkumu by mělo být ve vztahu k účastníkům více založeno na důvěře a mělo by ve větší míře tolerovat rizika. V závěrech zprávy o průběžném hodnocení sedmého rámcového programu se uvádí, že k dosažení zásadního posunu ve zjednodušení je zapotřebí radikálnějšího přístupu a že je třeba obnovit rovnováhu mezi rizikem a důvěrou.
(44)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případným ukládáním sankcí. Revidovaná strategie kontroly, která je zaměřena méně na minimalizaci míry chyb a více na kontrolu založenou na analýze rizika a na zjišťování podvodů, by měla omezit zátěž, kterou kontrola představuje pro účastníky.
(45)
Je důležité zajistit řádné finanční řízení programu Horizont 2020 a jeho provádění co nejúčinnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem a zároveň zajistit právní jistotu a přístupnost programu Horizont 2020 pro všechny účastníky. Je nezbytné zajistit soulad s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (17) a s požadavky na zjednodušení a zlepšování právní úpravy.
(46)
Účinné řízení výkonnosti, včetně hodnocení a sledování, vyžaduje vytvoření konkrétních ukazatelů výkonnosti, které lze v průběhu času měřit, které jsou realistické a odrážejí logiku zásahu a které odpovídají příslušné hierarchii cílů a činností. Měly by být zavedeny vhodné mechanismy koordinace mezi prováděním a sledováním programu Horizont 2020 a sledováním pokroku, výsledků a fungování Evropského výzkumného prostoru.
(47)
Do konce roku 2017 by stávající i nová partnerství veřejného a soukromého sektoru, včetně společných technologických iniciativ, měla být v rámci průběžného hodnocení programu Horizont 2020 podrobena důkladnému posouzení, jež by mimo jiné zahrnovalo i analýzu jejich otevřenosti, transparentnosti a efektivity. Toto posouzení by mělo zohlednit hodnocení EIT, jak je uvedeno v článku 16 nařízení (ES) č. 294/2008, a umožnit tak hodnocení na základě společných zásad.
(48)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž posílit celkový výzkumný a inovační rámec a koordinovat činnosti v celé Unii nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, a proto jich může být z důvodu zamezení duplicitám, zachování kritického množství v klíčových oblastech a zajištění optimálního využití veřejného financování lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(49)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by mělo být rozhodnutí č. 1982/2006/ES zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „program Horizont 2020“) a určuje rámec, kterým se řídí unijní podpora výzkumných a inovačních činností, čímž se posiluje evropská vědecká a technologická základna a upevňuje přínos pro společnost, jakož i lepší využívání hospodářského a průmyslového potenciálu politik v oblasti inovací, výzkumu a technologického rozvoje.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„výzkumnými a inovačními činnostmi“ celé spektrum činností v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací, včetně podpory spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, šíření a optimalizace výsledků a podněcování vysoce kvalitní odborné přípravy a mobility výzkumných pracovníků v Unii;
2)
„přímými akcemi“ výzkumné a inovační činnosti uskutečňované Komisí prostřednictvím Společného výzkumného střediska;
3)
„nepřímými akcemi“ výzkumné a inovační činnosti, které Unie finančně podporuje a účastníci je uskutečňují;
4)
„partnerstvím veřejného a soukromého sektoru“ partnerství, v jehož rámci se partneři ze soukromého sektoru, Unie a ve vhodných případech i další partneři, jako jsou orgány veřejného sektoru, zaváží, že budou společně podporovat přípravu a provádění výzkumného a inovačního programu nebo činností;
5)
„partnerstvím v rámci veřejného sektoru“ partnerství, v jehož rámci se veřejnoprávní subjekty či subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni spolu s Unií zaváží, že budou společně podporovat přípravu a provádění výzkumného a inovačního programu nebo činností;
6)
„výzkumnými infrastrukturami“ zařízení, zdroje a služby, které výzkumná obec využívá pro provádění výzkumu a posílení inovací ve svých oblastech. Mohou být případně využity i mimo oblast výzkumu, jako například pro účely vzdělávání nebo veřejných služeb. Zahrnují základní vědecké vybavení nebo sady nástrojů, znalostní zdroje, jako jsou sbírky, archivy nebo vědecké údaje, elektronickou infrastrukturu, jako jsou data, počítačové systémy a komunikační sítě; a všechny další infrastruktury jedinečné povahy, jež mají zásadní význam pro dosažení excelence ve výzkumu a inovacích. Tyto infrastruktury mohou být „na jednom místě“, „virtuální“ nebo „distribuované“;
7)
„strategií inteligentní specializace“ strategie inteligentní specializace ve smyslu článku 2 bodu 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (18).
Článek 3
Zavedení programu Horizont 2020
Program Horizont 2020 se zavádí na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 4
Přidaná hodnota Unie
Program Horizont 2020 maximalizuje přidanou hodnotu a vliv Unie, přičemž se zaměřuje na cíle a činnosti, které nemohou být účinně uskutečňovány členskými státy samostatně. Program Horizont 2020 hraje zásadní úlohu při naplňování strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) tím, že vytváří společný strategický rámec pro unijní financování vynikajícího výzkumu a inovací, a tedy působí jako prostředek k mobilizaci soukromých a veřejných investic, vytvoření nových pracovních příležitostí a zajištění dlouhodobé udržitelnosti, růstu, hospodářského rozvoje, sociálního začlenění a průmyslové konkurenceschopnosti Evropy, jakož i přístupu ke společenským výzvám v celé Unii.
Článek 5
Obecný cíl, priority a specifické cíle
1. Obecným cílem programu Horizont 2020 je přispět k vybudování společnosti a hospodářství založených na znalostech a inovacích v celé Unii mobilizací dalších prostředků k financování výzkumu, vývoje a inovací a přispěním k tomu, aby byly v celé Unii do roku 2020 dosaženy cíle výzkumu a vývoje, včetně cíle 3 % HDP věnovaných na výzkum a vývoj. Tím podpoří provádění strategie Evropa 2020 a dalších politik Unie a také vytvoření a fungování Evropského výzkumného prostoru. První soubor příslušných ukazatelů výkonnosti posuzujících pokrok při dosahování obecného cíle je uveden v úvodu přílohy I.
2. Obecný cíl uvedený v odstavci 1 se uskutečňuje prostřednictvím tří vzájemně se podporujících priorit, které jsou zaměřeny na:
a)
vynikající vědu;
b)
vedoucí postavení v průmyslu;
c)
společenské výzvy.
Specifické cíle odpovídající každé z těchto tří priorit spolu s hlavními rysy činností jsou uvedeny v částech I až III přílohy I.
3. Obecný cíl uvedený v odstavci 1 se uskutečňuje rovněž prostřednictvím specifických cílů „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“, které jsou uvedeny části IV a V přílohy I spolu s hlavními rysy příslušných činností.
4. Společné výzkumné středisko přispěje k realizaci obecného cíle a priorit uvedených v odstavcích 1 a 2 poskytováním vědecké a technické podpory pro politiky Unie, případně ve spolupráci s příslušnými stranami podílejícími se na výzkumu na národní a regionální úrovni, například pokud jde o vývoj strategií inteligentní specializace. Specifický cíl a hlavní rysy příslušných činností jsou uvedeny v části VI přílohy I.
5. Evropský inovační a technologický institut (dále jen „EIT“) přispívá k realizaci obecného cíle a priorit uvedených v odstavcích 1 a 2 prostřednictvím specifického cíle integrovat znalostní trojúhelník vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací. Příslušné ukazatele výkonnosti pro EIT jsou uvedeny v úvodu přílohy a specifické cíle spolu s hlavními rysy těchto činností jsou uvedeny v části VII přílohy I.
6. V rámci priorit, specifických cílů a hlavních rysů příslušných činností uvedených v odstavcích 2 a 3 lze zohlednit nové a nepředvídané potřeby, které vyvstanou během doby provádění programu Horizont 2020. Může jít v řádně odůvodněných případech například o reakce na nově vznikající příležitosti, krize a hrozby, jakož i na potřeby týkající se rozvoje nových politik Unie.
Článek 6
Rozpočet
1. Finanční krytí pro provedení programu Horizont 2020 se stanoví na 770 283 milionů EUR v běžných cenách, přičemž maximálně 743 169 milionů EUR z této částky se přidělí na činnosti podle hlavy XIX Smlouvy o fungování EU.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Částka na činnosti podle hlavy XIX Smlouvy o fungování EU se mezi priority uvedené v čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení rozdělí takto:
a)
vynikající věda 244 411 milionů EUR v běžných cenách;
b)
vedoucí postavení v průmyslu 170 155 milionů EUR v běžných cenách;
c)
společenské výzvy 29 679 milionů EUR v běžných cenách.
Maximální celková částka finančního příspěvku Unie z programu Horizont 2020 na specifické cíle stanovené v čl. 5 odst. 3 a na nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska se rozdělí takto:
i)
„šíření excelence a rozšiřování účasti“8 165 milionů EUR v běžných cenách.
ii)
„věda se společností a pro společnost“4 622 milionů EUR v běžných cenách.
iii)
nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska 19 026 milionů EUR v běžných cenách.
Orientační rozdělení mezi priority a specifické cíle stanovené v čl. 5 odst. 2 a 3 jsou uvedeny v příloze II.
3. EIT je financován prostřednictvím maximálního příspěvku z programu Horizont 2020 ve výši 27 114 EUR v běžných cenách, jak je uvedeno v příloze II.
4. Finanční krytí programu Horizont 2020 může zahrnovat výdaje týkající se přípravných, sledovacích, kontrolních, auditních a hodnotících činností, které jsou zapotřebí k řízení programu Horizont 2020 a dosahování jeho cílů, zejména studií a jednání odborníků, která souvisejí s cíli programu Horizont 2020, výdaje související se sítěmi informačních technologií zaměřenými na zpracování a výměnu informací, jakož i všechny ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komise vynaloží na řízení programu Horizont 2020.
V případě potřeby a v řádně odůvodněných případech lze prostředky pro krytí výdajů na technickou a administrativní pomoc zanést do rozpočtu programu Horizont 2020 i po roce 2020 s cílem umožnit řízení akcí nedokončených k 31. prosinci 2020. Program Horizont 2020 neslouží k financování budování či provozu programu Galileo, programu Copernicus nebo společného evropského podniku pro ITER.
5. Aby bylo možné reagovat na nepředvídané situace nebo nový vývoj a nové potřeby, může Komise po provedení průběžného hodnocení programu Horizont 2020 uvedeného v čl. 32 odst. 3 a v návaznosti na výsledky přezkumu EIT uvedeného v čl. 32 odst. 2) přezkoumat v rámci ročního rozpočtového procesu částky vyčleněné na priority a na specifické cíle „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“ uvedené v odstavci 2 tohoto článku a orientační rozdělení podle specifických cílů v rámci těchto priorit uvedené v příloze II, jakož i příspěvky na EIT uvedené v odstavci 3 tohoto článku. Komise může rovněž za stejných podmínek převést prostředky mezi jednotlivými prioritami a specifickými cíli a EIT až do výše 7,5 % původní celkové přidělené částky pro každou prioritu a mezi specifickými cíli „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“ a až do výše 7,5 % původního orientačního rozdělení u každého specifického cíle a až do výše 7,5 % příspěvků na EIT. Takto nelze převést prostředky na přímé akce Společného výzkumného střediska uvedené v odstavci 2 tohoto článku.
Článek 7
Přidružení třetích zemí
1. Program Horizont 2020 je otevřen přidružení:
a)
přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátských zemí v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích rad přidružení nebo v podobných dohodách;
b)
členů Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) nebo zemí či území, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, a které splňují všechna tato kritéria:
i)
mají dobré kapacity v oblasti vědy, technologií a inovací;
ii)
osvědčily se, pokud jde o účast ve výzkumných a inovačních programech Unie;
iii)
zajišťují spravedlivé a rovné zacházení s právy duševního vlastnictví.
c)
zemí nebo území přidružených k sedmému rámcovému programu.
2. Zvláštní podmínky týkající se účasti přidružených zemí v programu Horizont 2020, včetně finančního příspěvku podle hrubého domácího produktu přidružené země, stanoví mezinárodní dohody mezi Unií a přidruženými zeměmi.
Zásady a podmínky přidružení států ESVO, které jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP), jsou v souladu s ustanoveními uvedené dohody.
HLAVA II
PROVÁDĚNÍ
KAPITOLA I
Provádění, řízení a formy podpory
Článek 8
Provádění formou zvláštního programu a příspěvku Evropskému inovačnímu a technologickému institutu
Program Horizont 2020 se provede prostřednictvím konsolidovaného zvláštního programu zavedeného rozhodnutím Rady 2013/743/EU (19), který stanoví cíle a podrobná prováděcí pravidla, a prostřednictvím finančního příspěvku na EIT.
Zvláštní program obsahuje jednu část pro každou ze tří priorit uvedených v čl. 5 odst. 2, jednu část pro každý ze specifických cílů uvedených v čl. 5 odst. 3 a jednu část pro nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska.
Tři priority programu Horizont 2020 budou mezi sebou účinně koordinovány.
Článek 9
Řízení
1. Program Horizont 2020 provede Komise v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Komise může také prováděním programu Horizont 2020 zčásti pověřit financující subjekty uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 10
Formy podpory Unie
1. Program Horizont 2020 podporuje nepřímé akce prostřednictvím jedné nebo několika forem financování stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména grantů, cen, zadávání veřejných zakázek a finančních nástrojů. Finanční nástroje jsou hlavní formou financování činností blízkých trhu podporovaných v rámci programu Horizont 2020.
2. Program Horizont 2020 rovněž podporuje přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem.
3. Pokud přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem přispívají k iniciativám stanoveným podle článku 185 nebo 187 Smlouvy o fungování EU, nepovažuje se tento příspěvek za součást finančního příspěvku přiděleného na tyto iniciativy.
Článek 11
Pravidla pro účast a šíření výsledků
Pro nepřímé akce se použijí pravidla pro účast a šíření výsledků stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (20).
KAPITOLA II
Plánování
Oddíl I
Obecné zásady
Článek 12
Externí poradenství a zapojení společnosti
1. Při provádění programu Horizont 2020 se vezme v potaz poradenství a příspěvky, které poskytnou: nezávislé poradní skupiny odborníků na vysoké úrovni zřízené Komisí, s širokou základnou zúčastněných stran zahrnujících výzkum, podniky a občanskou společnost, za účelem poskytování nezbytných mezioborových a meziodvětvových hledisek s přihlédnutím k příslušným stávajícím iniciativám na unijní, národní i regionální úrovni. Další příspěvky poskytnou struktury pro dialog vytvořené podle mezinárodních dohod o vědecko-technické spolupráci; činnosti zaměřené na budoucí vývoj; cílené veřejné konzultace, zahrnující ve vhodných případech i konzultace s vnitrostátními a regionálními orgány nebo zúčastněnými stranami; a transparentní a interaktivní procesy, které zajišťují podporu odpovědného výzkumu a inovací.
Rovněž se zohlední, je-li to vhodné, poradenství týkající se určení a navržení strategických priorit Výborem pro Evropský výzkumný prostor a inovace, dalšími skupinami v oblasti Evropského výzkumného prostoru a Skupinou pro podnikovou politiku.
2. Plně se rovněž zohlední příslušné aspekty výzkumných a inovačních programů zřízených mimo jiné EIT, evropskými technologickými platformami a evropskými inovačními partnerstvími, jakož i poradenství vědeckých panelů, jako je vědecká komise pro zdraví.
Článek 13
Součinnost s národními programy a společné plánování
1. Při provádění programu Horizont 2020 se zohlední potřeba vytvořit odpovídající součinnost a doplňkovost mezi národními a evropskými programy pro výzkum a inovace, například v oblastech, v nichž se usiluje o koordinaci prostřednictvím iniciativ společného plánování.
2. Iniciativám společného plánování může být po zvážení poskytnuta podpora Unie prostřednictvím nástrojů uvedených v článku 26 podle podmínek a kritérií stanovených pro takové nástroje.
Článek 14
Průřezové otázky
1. Mezi prioritami programu Horizont 2020 i v jejich rámci se vytvoří vazby a styčné body. V tomto ohledu se zvláštní pozornost věnuje:
a)
rozvoji a používání klíčových základních a průmyslových technologií, jakož i budoucích a vznikajících technologií;
b)
oblastem týkajícím se překlenutí vzdálenosti mezi objevem a uplatněním na trhu;
c)
mezioborovému a meziodvětvovému výzkumu a inovacím;
d)
společenským, ekonomickým a humanitním vědám;
e)
změně klimatu a udržitelnému rozvoji;
f)
podpoře fungování a uskutečnění Evropského výzkumného prostoru a stěžejní iniciativě „Unie inovací“;
g)
rámcovým podmínkám na podporu stěžejní iniciativy „Unie inovací“;
h)
příspěvku ke všem příslušným stěžejním iniciativám strategie Evropa 2020 (včetně Digitální agendy pro Evropu);
i)
rozšíření účasti v oblasti výzkumu a inovací v celé Unii a pomoci překonat propast v oblasti výzkumu a inovací v Evropě;
j)
mezinárodním sítím pro vynikající výzkumné pracovníky a inovátory, jako je Evropská spolupráce v oblasti vědy a technologií (COST);
k)
spolupráci se třetími zeměmi;
l)
odpovědnému výzkumu a inovacím včetně hlediska rovnosti žen a mužů;
m)
zapojení malých a středních podniků do výzkumu a inovací a širší účasti soukromého sektoru;
n)
zvýšení přitažlivosti povolání výzkumného pracovníka; a
o)
usnadňování přeshraniční a meziodvětvové mobility výzkumných pracovníků.
2. Pokud se podporuje nepřímá akce, která má velký význam pro několik priorit uvedených v čl. 5 odst. 2 a 2a nebo několik specifických cílů v rámci těchto priorit, lze finanční částku na tuto akci složit z částek přidělených pro každou dotčenou prioritu nebo každý dotčený specifický cíl.
Článek 15
Vývoj povahy vědy, technologií, inovací, ekonomik a společnosti
Program Horizont 2020 se provádí tak, aby se zajistilo, že podporované priority a akce odpovídají měnícím se potřebám a zohledňují vyvíjející se povahu vědy, technologií, inovací, ekonomik a společnosti v globalizovaném světě, pokud inovace zahrnují obchodní, organizační, technologické, společenské a environmentální aspekty. Při navrhování změn priorit a akcí v rámci programu Horizont 2020 se zohlední externí poradenství uvedené v článku 12, jakož i doporučení obsažená v průběžném hodnocení uvedeném v čl. 32 odst. 3.
Článek 16
Rovnost žen a mužů
Program Horizont 2020 zajistí účinné prosazování rovnosti žen a mužů a genderové hledisko v obsahu výzkumu a inovací. Zvláštní pozornost musí být věnována zajištění rovného zastoupení žen a mužů, v závislosti na konkrétní oblasti výzkumu a inovací, v hodnotících panelech a v orgánech, jako jsou např. poradní skupiny a odborné skupiny.
Genderové hledisko se odpovídajícím způsobem začlení do obsahu výzkumu a inovací ve strategiích, programech a projektech a je uplatňováno ve všech fázích výzkumného cyklu.
Článek 17
Profesní dráha výzkumných pracovníků
Program Horizont 2020 se provádí v souladu s nařízením (EU) č. 1290/2013, což přispěje k posílení jednotného trhu pro výzkumné pracovníky a přitažlivosti profesní dráhy výzkumných pracovníků v celé Unii v rámci Evropského výzkumného prostoru, přičemž se zohlední nadnárodní povaha většiny akcí podporovaných v rámci programu.
Článek 18
Otevřený přístup
1. Zajistí se otevřený přístup k vědeckým publikacím, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků v rámci programu Horizont 2020. Tento otevřený přístup musí být uplatňován v souladu s nařízením (EU) č. 1290/2013.
2. Prosazuje se otevřený přístup k údajům z výzkumu, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků v rámci programu Horizont 2020. Tento otevřený přístup musí být uplatňován v souladu s nařízením (EU) č. 1290/2013.
Článek 19
Etické zásady
1. Veškeré výzkumné a inovační činnosti prováděné v rámci programu Horizont 2020 musí být v souladu s etickými zásadami a s příslušnými vnitrostátními, unijními a mezinárodními právními předpisy, včetně Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a jejích dodatkových protokolů.
Zvláštní pozornost se věnuje zásadě proporcionality, právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu na fyzickou a duševní nedotknutelnost osoby, právu na nediskriminaci a potřebě zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.
2. Výzkumné a inovační činnosti prováděné v rámci programu Horizont 2020 se zaměří výlučně na civilní využití.
3. Nefinancují se tyto oblasti výzkumu:
a)
výzkumná činnost zaměřená na klonování lidí k reprodukčním účelům;
b)
výzkumná činnost zaměřená na změny genetické výbavy lidských bytostí, která by mohla učinit tyto změny dědičnými (21);
c)
výzkumné činnosti zaměřené na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, mimo jiné prostřednictvím přenosu jádra somatické buňky.
4. Výzkum na lidských kmenových buňkách, pocházejících z dospělých jedinců i z embryí, může být financován v závislosti na obsahu vědeckého návrhu i na právním rámci daných členských států. Financování se neposkytne na výzkumné činnosti, které jsou zakázané ve všech členských státech. V členském státě se nefinancuje žádná činnost, která je v něm zakázána.
5. Oblasti výzkumu uvedené v odstavci 3 tohoto článku mohou být přezkoumány s ohledem na vědecký pokrok v rámci průběžného hodnocení uvedeného v čl. 32 odst. 3.
Článek 20
Doplňkovost k dalším programům Unie
Program Horizont 2020 se provede způsobem, který doplňuje ostatní unijní programy a politiky financování, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, společné zemědělské politiky, Programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) (2014-2020), programu Erasmus+ a programu Life.
Článek 21
Součinnost s evropskými strukturálními a investičními fondy
Kromě unijních, vnitrostátních a regionálních strukturálních politik přispívá program Horizont 2020 rovněž k překonání propasti mezi výzkumem a inovacemi v Unii podporou součinnosti s evropskými strukturálními a investičními fondy. Tam, kde je to možné, se může použít kumulativní financování stanovené v nařízení (EU) č. 1290/2013.
Oddíl II
Zvláštní oblasti činnosti
Článek 22
Mikro podniky a malé a střední podniky
1. Zvláštní pozornost se věnuje zajištění přiměřené účasti mikropodniků, malých a středních podniků v celém průběhu provádění programu Horizont 2020 dopadu výzkumu a inovací na tyto podniky. Kvantitativní a kvalitativní posouzení účasti malých a středních podniků se provedou v rámci opatření pro hodnocení a sledování.
2. Kromě vytvoření lepších podmínek pro účast malých a středních podniků na všech relevantních příležitostech v rámci programu Horizont 2020 se provedou zvláštní akce. Konkrétně se v rámci jediného centralizovaného řídicího systému vytvoří specializovaný nástroj pro malé a střední podniky zacílený na všechny druhy malých a středních podniků s inovačním potenciálem v širokém smyslu a primárně se provádí zdola nahoru prostřednictvím trvalé veřejné výzvy k předkládání návrhů přizpůsobené potřebám malých a středních podniků, jak je uvedeno v příloze I části II bodu 3.3 písm. a), v rámci specifického cíle „inovace v malých a středních podnicích“. Tento nástroj zohlední specifický cíl „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“, uvedený v příloze I části II bodě 1, i každý ze specifických cílů v rámci priority „společenské výzvy“, uvedených v příloze I části III bodech 1 až 7, a provádí se konzistentním způsobem.
3. Integrovaný přístup popsaný v odstavcích 1 a 2 a zjednodušení postupů by mělo vést k tomu, že na malé a střední podniky bude směřovat minimálně 20 % celkového spojeného rozpočtu na specifický cíl „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ a na prioritu „společenské výzvy“.
4. Zvláštní pozornost se věnuje odpovídajícímu zastoupení malých a středních podniků v partnerstvích veřejného a soukromého sektoru uvedených v článku 25.
Článek 23
Společné projekty a programy partnerství
Program Horizont 2020 se v první řadě provádí prostřednictvím nadnárodních společných projektů poskytovaných na základě výzev k předkládání návrhů v rámci pracovních programů programu Horizont 2020 stanovených v rozhodnutí 2013/743/EU. Tyto projekty doplní partnerství veřejného a soukromého sektoru a partnerství v rámci veřejného sektoru. Tato partnerství se navrhují s účastí členských států a stanoví zásady své vnitřní správy.
Článek 24
Rychlá cesta k inovacím
Rychlá cesta k inovacím se provádí jako pilotní projekt v plném rozsahu v souladu s článkem 54 nařízení (EU) č. 1290/2013, zřizujícím výzvu pro akce tohoto projektu, jenž bude zahájen v roce 2015.
Článek 25
Partnerství veřejného a soukromého sektoru
1. Program Horizont 2020 se může provádět prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru, v jejichž rámci se všichni zúčastnění partneři zaváží k podpoře rozvoje a provádění činností předkonkurenčního výzkumu a inovací, které mají strategický význam pro konkurenceschopnost Unie a její vedoucí postavení v průmyslu nebo k přístupu ke konkrétním společenským výzvám. Partnerství veřejného a soukromého sektoru se provede tak, aby nebránilo plné účasti nejlepších evropských aktérů.
2. Při účasti Unie v partnerstvích veřejného a soukromého sektoru se využije již existujících a úsporných řídících struktur a tato účast může mít jednu z těchto forem:
a)
finanční příspěvky Unie pro společné podniky založené podle článku 187 Smlouvy o fungování EU v rámci sedmého rámcového programu, s výhradou změny jejich základních aktů, pro nová partnerství veřejného a soukromého sektoru vzniklá podle článku 187 Smlouvy o fungování EU a pro další financující subjekty uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodě iv) a vii) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Tato forma partnerství se použije pouze v případech, kdy je to odůvodněno rozsahem sledovaných cílů a mírou potřebných zdrojů, s plným zohledněním příslušných posouzení dopadů, a kdy by jiné formy partnerství nevedly k naplnění cílů nebo k vytvoření potřebného pákového účinku;
b)
smlouvy uzavřené mezi partnery uvedenými v odstavci 1, ve kterých se stanoví cíle partnerství, příslušné závazky partnerů, hlavní ukazatele výkonnosti a výstupy, kterých se má dosáhnout, včetně označení výzkumných a inovačních činností, na které se žádá podpora z programu Horizont 2020.
Za účelem zapojení zúčastněných partnerů, případně včetně koncových uživatelů, vysokých škol, malých a středních podniků a výzkumných institucí zpřístupní partnerství veřejného a soukromého sektoru veřejné finanční prostředky transparentními postupy a především prostřednictvím výzev k předkládání návrhů podle pravidel pro účast, která jsou v souladu s pravidly programu Horizont 2020. Výjimky z použití výzev k předkládání návrhů je třeba řádně odůvodnit.
3. Partnerství veřejného a soukromého sektoru se určují a provádějí otevřeným, transparentním a účinným způsobem. Jejich určení je založeno na všech těchto kritériích:
a)
prokázání přidané hodnoty akce na úrovni Unie a výběru nástroje, jenž má být použit;
b)
míra vlivu na průmyslovou konkurenceschopnost, vytváření pracovních míst, udržitelný růst a socioekonomické otázky, včetně společenských výzev, posouzená podle jasně určených a měřitelných cílů;
c)
dlouhodobý závazek všech partnerů, včetně jejich vyváženého příspěvku, na základě sdílené vize a jasně vymezených cílů;
d)
rozsah zapojených zdrojů a schopnost mobilizovat další investice do výzkumu a inovací;
e)
jasné vymezení úloh každého z partnerů a dohodnuté klíčové ukazatele výkonnosti na zvolené období;
f)
doplňkovost s dalšími částmi programu Horizont 2020 a soulad se strategickými prioritami Unie pro výzkum a vývoj, zejména s prioritami strategie Evropa 2020.
V rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru se případně zajistí doplňkovost priorit a činností na jedné straně a zapojení členských států na straně druhé.
4. Priority výzkumu, na něž se vztahuje partnerství veřejného a soukromého sektoru, mohou být případně zahrnuty do pravidelných výzev k předkládání návrhů v rámci pracovních programů programu Horizont 2020, s cílem rozvinout novou součinnost s výzkumnými a inovačními činnostmi, které mají strategický význam.
Článek 26
Partnerství v rámci veřejného sektoru
1. Program Horizont 2020 přispívá k posilování partnerství v rámci veřejného sektoru podle potřeby v případech, kdy se v rámci Unie společně provádějí akce na regionální, národní nebo mezinárodní úrovni.
Zvláštní pozornost se věnuje iniciativám společného plánování mezi členskými státy. Iniciativy společného plánování podporované z programu Horizont 2020 zůstávají otevřené účasti kteréhokoli členského státu nebo přidružené země.
2. Partnerství v rámci veřejného sektoru lze podporovat v rámci jednotlivých priorit stanovených v čl. 5 odst. 2 nebo mezi těmito prioritami, zejména prostřednictvím:
a)
nástroje ERA-NET s využitím grantů na podporu partnerství v rámci veřejného sektoru při jejich přípravě, zřizování síťových struktur, navrhování, provádění a koordinaci společných činností, včetně unijního doplňkového financování nanejvýš jedné společné výzvy ročně a akcí nadnárodní povahy;
b)
účasti Unie v programech prováděných několika členskými státy v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování EU, je-li to odůvodněno rozsahem sledovaných cílů a mírou potřebných zdrojů.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) je doplňkové financování podmíněno prokázáním přidané hodnoty akce na úrovni Unie a předchozími orientačními finančními závazky zúčastněných subjektů v hotovosti nebo v naturáliích, pokud jde o společné výzvy a akce. Jedním z cílů nástroje ERA-NET může být harmonizace pravidel a způsobů provádění společných výzev a akcí, je-li taková harmonizace možná. Může se také použít za účelem přípravy iniciativy podle článku 185 Smlouvy o fungování EU.
Pro účely prvního pododstavce písm. b), iniciativy se navrhují pouze v případech, kdy nastane potřeba vytvořit specializovanou prováděcí strukturu a kdy se zúčastněné země ve vysoké míře zavázaly k integraci na vědecké, řídící a finanční úrovni. Návrhy těchto iniciativ se kromě toho určí na základě všech těchto kritérií:
a)
jasné vymezení sledovaného cíle a jeho význam pro cíle programu Horizont 2020 a obecnější cíle politiky Unie;
b)
orientační finanční závazky zúčastněných zemí, v hotovosti nebo v naturáliích, včetně předchozích závazků vyrovnat vnitrostátní nebo regionální investice pro účely nadnárodního výzkumu a inovací a, případně, sdílet zdroje;
c)
přidaná hodnota akce na úrovni Unie;
d)
kritické množství, pokud jde o velikost a počet zapojených programů, podobnost nebo doplňkovost činností a jejich podíl na příslušném výzkumu;
e)
vhodnost článku 185 Smlouvy o fungování EU jako prostředku pro dosažení cílů.
Článek 27
Mezinárodní spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi
1. Právní subjekty vymezené v čl. 2 odst. 1 bodu 13 nařízení (EU) č. 1290/2013 usazené v třetích zemích a mezinárodní organizace jsou způsobilé k účasti na nepřímých akcích programu Horizont 2020 za podmínek uvedených v uvedeném nařízení. Mezinárodní spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi je podporována a začleněna do programu Horizont 2020, zejména za účelem dosažení těchto cílů:
a)
posílení excelence a přitažlivosti Unie v oblasti výzkumu a inovací a také její hospodářské a průmyslové konkurenceschopnosti;
b)
účinné zvládání společných společenských výzev;
c)
podpora cílů vnější a rozvojové politiky Unie, doplňování vnějších a rozvojových programů včetně mezinárodních závazků a s nimi souvisejících cílů, jako je naplňování rozvojových cílů tisíciletí v rámci OSN. Usiluje se o součinnost s dalšími politikami Unie.
2. Cílené akce zaměřené na podporu spolupráce s konkrétními třetími zeměmi nebo skupinami třetích zemí, včetně strategických partnerů Unie, se provádějí na základě strategického přístupu, jakož i společného zájmu, priorit a vzájemného prospěchu, s přihlédnutím k vědeckým a technologickým kapacitám těchto zemí a ke zvláštním potřebám, tržním příležitostem a očekávanému dopadu těchto akcí.
Měl by se podporovat a případně sledovat vzájemný přístup k programům třetích zemí. Pro dosažení co největšího dopadu mezinárodní spolupráce se podporuje koordinace a součinnost s iniciativami členských států a přidružených zemí. Povaha spolupráce se může lišit podle konkrétních partnerských zemí.
Při prioritách spolupráce se zohlední vývoj politik Unie, příležitosti pro spolupráci se třetími zeměmi a spravedlivé a rovné zacházení s právy duševního vlastnictví.
3. Dále se v rámci programu Horizont 2020 provádějí horizontální a průřezové činnosti na podporu strategického rozvoje mezinárodní spolupráce.
Článek 28
Informace, komunikace, využívání a šíření výsledků
Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se programu Horizont 2020, včetně komunikačních opatření týkajících se podporovaných projektů a výsledků. Zejména poskytne členským státům včas podrobné informace.
Část rozpočtu programu Horizont 2020 přidělená na komunikaci se použije rovněž na komunikaci politických priorit Unie souvisejících s obecným cílem tohoto nařízení.
Činnosti zaměřené na šíření informací a na komunikaci jsou je nedílnou součástí všech akcí podporovaných programem Horizont 2020. Informace a komunikace týkající se programu Horizont 2020 včetně podporovaných projektů jsou dostupné a přístupné v digitální podobě.
Kromě toho se podpoří tyto zvláštní akce:
a)
iniciativy zaměřené na rozšíření povědomí o financování v rámci programu Horizont 2020 a usnadnění přístupu k němu, zejména pro poměrně málo zastoupené regiony nebo typy účastníků;
b)
cílená pomoc pro projekty a konsorcia s cílem poskytnout jim odpovídající přístup k dovednostem nutným pro optimalizaci komunikace o výsledcích a jejich využívání a šíření;
c)
akce, které sdružují a šíří výsledky z řady projektů, včetně projektů případně financovaných z jiných zdrojů, za účelem vytvoření uživatelsky vstřícných databází a zpráv, jež shrnují hlavní výsledky; a případně jejich zprostředkování a šíření vědecké obci, podnikům a široké veřejnosti;
d)
šíření výsledků mezi tvůrci politik, včetně orgánů pro normalizaci, s cílem podpořit využívání výsledků s významem pro politiku náležitými subjekty na mezinárodní, unijní, národní a regionální úrovni;
e)
iniciativy na podporu dialogu a diskuze s veřejností o otázkách souvisejících s vědou, technologiemi a inovacemi, se zapojením výzkumných a inovačních společenství a organizací občanské společnosti, jakož i pro využití sociálních médií a dalších inovačních technologií a metodik, zejména v zájmu posílení obecného povědomí o přínosech výzkumu a inovací při reakci na společenské výzvy.
KAPITOLA III
Kontrola
Článek 29
Kontrola a audit
1. Kontrolní systém vytvořený za účelem provádění tohoto nařízení je navržen tak, aby poskytoval odpovídající jistotu dosažení dostatečného snížení a náležitého řízení rizik týkajících se účelnosti a efektivnosti operací, jakož i legality a správnosti uskutečněných transakcí s přihlédnutím k víceleté povaze programů i k povaze dotyčných plateb.
2. Kontrolní systém zajistí náležitou rovnováhu mezi důvěrou a kontrolou, přičemž bere ohled na správní a jiné náklady na kontroly na všech úrovních, zejména pro účastníky, tak aby bylo možné dosáhnout cílů programu Horizont 2020 a aby tento program mohl přilákat nejlepší výzkumné pracovníky a nejinovativnější podniky.
3. Součástí kontrolního systému je auditní strategie pro výdaje na nepřímé akce v rámci programu Horizont 2020, která je založena na finančním auditu reprezentativního vzorku výdajů v programu Horizont 2020 jako celku. Tento reprezentativní vzorek je doplněn výběrem založeným na posouzení rizik, která souvisejí s výdaji.
Audity výdajů na nepřímé akce v rámci programu Horizont 2020 se provádějí soudržným způsobem v souladu se zásadami hospodárnosti, účelnosti a efektivnosti, aby se minimalizovala zátěž, kterou audit na účastníky klade.
Článek 30
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním opatření k prevenci podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, prováděním účinných kontrol, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně uložením účinných, přiměřených a odrazujících správních a finančních sankcí.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr jsou oprávněny provádět audit na základě dokumentů i kontroly na místě u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu Horizont 2020 obdrželi finanční prostředky Unie.
Aniž je dotčen odstavec 3, může Komise provádět audity až dva roky po vyplacení zůstatku.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (22) a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (23) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou v rámci programu Horizont 2020 nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi, grantové dohody a rozhodnutí a smlouvy o grantech, uzavřené či přijaté v rámci provádění tohoto nařízení obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA IV
Sledování a hodnocení
Článek 31
Sledování
1. Komise každoročně sleduje provádění programu Horizont 2020 a jeho zvláštního programu, jakož i činností EIT. Toto sledování, jež vychází z kvantitativních a popřípadě i z kvalitativních údajů, zahrnuje informace o průřezových tématech, jako jsou společenské, ekonomické a humanitní vědy, udržitelnost a změna klimatu, včetně informací o výši výdajů souvisejících s klimatem, účasti malých a středních podniků, účasti soukromého sektoru, rovnosti žen a mužů, rozšíření účasti a pokroku podle ukazatelů výkonnosti. Sledování rovněž zahrnuje informace o rozsahu financování partnerství veřejného a soukromého sektoru a partnerství v rámci veřejného sektoru, včetně iniciativ společného plánování. Sledování financování partnerství veřejného a soukromého sektoru se případně provádí za úzké konzultace s účastníky.
2. Komise podá zprávu a zpřístupní veřejnosti výsledky tohoto sledování.
Článek 32
Hodnocení
1. Hodnocení se provádějí dostatečně včas, aby mohla být využita v rozhodovacím procesu.
2. Do 31. prosince 2017 provede Komise, za pomoci nezávislých odborníků určených transparentním postupem, přezkum EIT, přičemž zohlední hodnocení stanovené v článku 16 nařízení (ES) č. 294/2008. Výzva k předkládání návrhů týkajících se znalostních a inovačních společenství se v roce 2018 zahájí, pokud bude výsledek tohoto přezkumu pozitivní. Přezkum hodnotí pokrok EIT podle všech těchto kritérií:
a)
úroveň čerpání a účinnost při využívání finančních prostředků přidělených podle čl. 6 odst. 3 tohoto nařízení, s rozlišením mezi částkou vynaloženou na přípravu první vlny znalostních a inovačních společenství a účinkem počátečního kapitálu pro následující vlny na jedné straně a schopností EIT získat finanční prostředky od partnerů ve znalostních a inovačních společenstvích a zejména ze soukromého sektoru podle nařízení (ES) č. 294/2008 na straně druhé;
b)
příspěvek EIT a znalostních a inovačních společenství k prioritě „společenské výzvy“ a specifickému cíli „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ programu Horizont 2020 a výkonnost posouzená na základě ukazatelů vymezených v příloze I;
c)
příspěvek EIT a znalostních a inovačních společenství k začlenění vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací;
d)
schopnost znalostních a inovačních společenství začlenit příslušné nové partnery, mohou-li poskytnout přidanou hodnotu.
3. Do 31. prosince 2017 Komise za pomoci nezávislých odborníků určených transparentním postupem a s přihlédnutím k hodnocení ex post sedmého rámcového programu, které má být dokončeno do 31. prosince 2015, a k přezkumu EIT provede průběžné hodnocení programu Horizont 2020, jeho zvláštního programu, včetně Evropské rady pro výzkum, a činností EIT.
Průběžné hodnocení posoudí pokrok různých částí programu Horizont 2020 podle všech těchto kritérií:
a)
dosahování cílů programu Horizont 2020 (na úrovni výsledků a pokroku při zvyšování dopadu, případně vycházející z ukazatelů vymezených v příloze II zvláštního programu) a další relevance všech opatření;
b)
efektivnost a využití zdrojů, přičemž je třeba věnovat pozornost zejména průřezovým otázkám a dalším prvkům uvedeným v čl. 14 odst. 1; a
c)
přidaná hodnota na úrovni Unie.
Stávající i nová partnerství veřejného a soukromého sektoru, včetně společných technologických iniciativ, jsou v rámci průběžného hodnocení podrobena důkladnému posouzení, jež mimo jiné zahrnuje i analýzu jejich otevřenosti, transparentnosti a účinnosti. Toto posouzení zohlední hodnocení EIT, jak je uvedeno v článku 16 nařízení č. (ES) 294/2008, aby bylo možné posouzení na základě společných zásad.
Projekt „rychlá cesta k inovacím“ bude v rámci průběžného hodnocení podroben důkladnému posouzení, jež bude zahrnovat mimo jiné posouzení příspěvku projektu k inovacím, účasti podniků, účasti nových žadatelů, operační účinnosti a financování, a mobilizace soukromých investic. Další provádění tohoto nástroje bude určeno na základě výsledků hodnocení a může být odpovídajícím způsobem upraveno či rozšířeno.
Průběžné hodnocení vezme v potaz aspekty týkající se šíření a využívání výsledků výzkumu.
Průběžné hodnocení vezme v potaz také prostor pro další zjednodušení a aspekty týkající se přístupu účastníků ve všech regionech, soukromého sektoru, zejména malých a středních podniků, k příležitostem pro financování a prostor pro podporu genderové vyváženosti. Rovněž zohlední příspěvek opatření k cílům strategie Evropa 2020, výsledky, pokud jde o dlouhodobý dopad předchozích opatření a stupeň součinnosti a vzájemné působení s jinými unijními programy financování, včetně evropských strukturálních a investičních fondů.
Model financování programu Horizont 2020 je v rámci průběžného hodnocení důkladně posuzován mimo jiné podle těchto ukazatelů:
-
zapojení účastníků, kteří mají k dispozici špičkové výzkumné infrastruktury nebo mají zkušenosti s využíváním celkových nákladů v rámci sedmého rámcového programu;
-
zjednodušení pro účastníky, kteří mají k dispozici špičkové výzkumné infrastruktury nebo mají zkušenosti s využíváním celkových nákladů v rámci sedmého rámcového programu;
-
přijetí obvyklých účetních postupů příjemců;
-
rozsah využití dalších odměn pro zaměstnance podle článku 27 nařízení (EU) č. 1290/2013.
Průběžné hodnocení vezme případně v potaz také informace o koordinaci s výzkumnými a inovačními činnostmi prováděnými členskými státy, včetně činností v oblastech, v nichž existují iniciativy společného plánování.
4. Do 31. prosince 2023 provede Komise za pomoci nezávislých odborníků určených transparentním postupem hodnocení ex post programu Horizont 2020, jeho zvláštního programu a činností EIT. Toto hodnocení se bude týkat odůvodnění, provedení a dosažených výsledků, jakož i dlouhodobých dopadů a udržitelnosti daných opatření tak, aby z něho bylo možné vycházet při rozhodování o možném obnovení, změně nebo pozastavení následného opatření. Hodnocení vezme v potaz aspekty týkající se šíření a využívání výsledků výzkumu.
5. Ukazatele výkonnosti posuzující pokrok při dosahování obecného cíle Horizont 2020 a pro EIT, které jsou stanoveny v úvodu přílohy I tohoto nařízení, a ukazatele výkonnosti pro specifické cíle, které jsou stanoveny ve zvláštním programu, včetně příslušných referenčních úrovní, představují minimální základ pro posouzení míry dosažení cílů programu Horizont 2020.
6. Bude-li to vhodné a možné, členské státy poskytnou Komisi nezbytné údaje a informace umožňující sledování a hodnocení dotčených opatření.
7. Závěry těchto hodnocení sdělí Komise spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
HLAVA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 33
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí č. 1982/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se akce zahájené podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES a finanční závazky související s těmito akcemi nadále řídí až do svého ukončení uvedeným rozhodnutím.
3. Finanční krytí uvedené v článku 6 tohoto nařízení může pokrývat také výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES a programem Horizont 2020.
Článek 34
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1291/2013 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 11 decembrie 2013
de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) - Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 173 alineatul (3) și articolul 182 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),
întrucât:
(1)
Uniunea are drept obiectiv consolidarea bazelor sale științifice și tehnologice, prin crearea unui spațiu european de cercetare („SEC”) în care cercetătorii, cunoștințele științifice și tehnologiile să circule liber, precum și prin încurajarea progresului Uniunii către o societate a cunoașterii și a devenirii acesteia o economie mai competitivă și mai sustenabilă, în ceea ce privește industria sa. În urmărirea obiectivului menționat, Uniunea ar trebui să desfășoare activități de punere în aplicare a cercetării, a dezvoltării tehnologice, a activităților demonstrative și a inovării, să promoveze cooperarea internațională, să disemineze și să optimizeze rezultatele și să stimuleze formarea și mobilitatea.
(2)
Uniunea are, de asemenea, drept obiectiv asigurarea existenței condițiilor necesare competitivității industriei Uniunii. În acest sens, acțiunile ar trebui să aibă scopul de a promova o mai bună exploatare a potențialului industrial al politicilor de inovare, cercetare și dezvoltare tehnologică.
(3)
Uniunea s-a angajat să îndeplinească Strategia Europa 2020, care prevede obiectivele creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, subliniază rolul cercetării și inovării drept motoare esențiale ale prosperității economice și sociale și ale durabilității mediului și stabilește obiectivul creșterii cheltuielilor cu cercetarea și dezvoltarea pentru a atrage investiții private până la două treimi din totalul investițiilor, ajungându-se astfel la un total cumulativ de 3 % din produsul intern brut (PIB) până în 2020, creând totodată un indicator al volumului inovării. Bugetul general al Uniunii ar trebui să reflecte acest obiectiv ambițios realizând o schimbare în sensul finanțării investițiilor orientate spre viitor, precum cercetarea, dezvoltarea și inovarea. În acest context, inițiativa emblematică a Strategiei Europa 2020 - „O Uniune a inovării” - stabilește o abordare strategică și integrată pentru cercetare și inovare, fixând cadrul și obiectivele la care ar trebui să contribuie viitoarea finanțare a Uniunii destinată cercetării și inovării. Cercetarea și inovarea sunt, de asemenea, factori-cheie pentru alte inițiative emblematice din cadrul Strategiei Europa 2020, în special cu privire la „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, la „O politică industrială adaptată erei globalizării” și la „O agendă digitală pentru Europa”, precum și la alte obiective politice, cum sunt politica privind clima și energia. De asemenea, în vederea realizării obiectivelor referitoare la cercetare și inovare ale Strategiei Europa 2020, politica de coeziune are un rol important de jucat prin consolidarea capacităților și asigurarea condițiilor care să permită excelența.
(4)
Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2010, intitulată „Revizuirea bugetului UE”, a prezentat principiile-cheie care ar trebui să stea la baza viitorului buget general al Uniunii, concentrându-se în special pe instrumente care și-au demonstrat valoarea adăugată adusă Uniunii, orientându-se pe obținerea de rezultate și angrenând alte surse publice și private de finanțare. De asemenea a propus alinierea întregii game de instrumente ale Uniunii destinate cercetării și inovării într-un cadru strategic comun.
(5)
Parlamentul European a solicitat, în rezoluția sa din 11 noiembrie 2010, o simplificare radicală a finanțării cercetării și inovării în cadrul Uniunii (4), a subliniat, în rezoluția sa din 12 mai 2011 (5), importanța unei Uniuni a inovării pentru transformarea Europei în contextul lumii post-criză, a subliniat, în rezoluția sa din 8 iunie 2011 (6), principalele lecții de învățat în urma evaluării intermediare a celui de Al șaptelea program-cadru și a sprijinit, în rezoluția sa din 27 septembrie 2011 (7), conceptul unui cadru strategic comun de finanțare pentru cercetare și inovare.
(6)
La 26 noiembrie 2010, Consiliul a solicitat ca viitoarele programe de finanțare ale Uniunii să se concentreze mai mult asupra priorităților Strategiei Europa 2020, să abordeze provocările societale și tehnologiile cheie, să faciliteze cercetarea colaborativă bazată pe industrie, să eficientizeze instrumentele, să simplifice în mod radical accesul, să accelereze introducerea pe piață și să consolideze în continuare excelența.
(7)
La reuniunea sa din 4 februarie 2011, Consiliul European a sprijinit conceptul de cadru strategic comun de finanțare a cercetării și inovării de către Uniune, în vederea îmbunătățirii eficienței finanțării acestora la nivel național și la nivelul Uniunii și a solicitat Uniunii să soluționeze rapid obstacolele care încă mai împiedică atragerea talentelor și a investițiilor în vederea finalizării SEC până în 2014 și să realizeze o autentică piață unică a cunoașterii, a cercetării și a inovării.
(8)
Cartea verde a Comisiei din 9 februarie 2011, intitulată „De la provocări la oportunități: către crearea unui cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării în UE”, a identificat aspectele esențiale referitoare la modalitatea de îndeplinire a obiectivelor ambițioase stabilite prin Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2010 și a lansat o consultare amplă, în cursul căreia părțile interesate și instituțiile Uniunii au fost în mare parte de acord cu ideile prezentate în document.
(9)
Importanța unei abordări strategice coerente a fost subliniată și în avize emise de Comitetul pentru Spațiul european de cercetare și inovare („CSEC”) la 3 iunie 2011, de Comitetul Regiunilor la 30 iunie 2011 (8) și de Comitetul Economic și Social European la 13 iulie 2011 (9).
(10)
Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2011, intitulată „Un buget pentru Europa 2020”, propune abordarea printr-un singur cadru strategic comun pentru cercetare și inovare a domeniilor reglementate de cel de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007 - 2013) („Al șaptelea program-cadru”) adoptat prin Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) și componenta de inovare din Programul-cadru pentru competitivitate și inovare (2007 - 2013) instituit prin Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11), precum și Institutul European pentru Inovare și Tehnologie (EIT) înființat prin Regulamentul (CE) nr. 294/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (12), în vederea îndeplinirii obiectivului Strategiei Europa 2020 de creștere a investițiilor în cercetare și dezvoltare la 3 % din PIB până în 2020. În comunicarea menționată anterior, Comisia s-a angajat totodată să integreze schimbările climatice în programele de cheltuieli ale Uniunii și să direcționeze cel puțin 20 % din bugetul general al Uniunii pentru obiectivele legate de climă.
Combaterea schimbărilor climatice și utilizarea eficientă a resurselor sunt obiective care se consolidează reciproc în vederea realizării dezvoltării durabile. Obiectivele specifice legate de aceste două obiective ar trebui să fie completate cu celelalte obiective specifice ale Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014 - 2020) - Orizont 2020 (denumit în continuare „Orizont 2020”) instituit prin prezentul regulament. Prin urmare, se preconizează că cel puțin 60 % din bugetul global al Orizont 2020 ar trebui să fie legat de dezvoltarea durabilă. De asemenea, se estimează că cheltuielile legate de climă trebuie să depășească 35 % din bugetul global al Orizont 2020, inclusiv măsurile reciproc compatibile de îmbunătățire a eficienței resurselor. Comisia ar trebui să furnizeze informații privind amploarea și rezultatele sprijinului acordat obiectivelor referitoare la schimbări climatice. Cheltuielile legate de climă din cadrul Orizont 2020 ar trebui să fie urmărite în conformitate cu metodologia stabilită în comunicarea menționată anterior.
(11)
Orizont 2020 se axează pe trei priorități, și anume generarea excelenței științifice în vederea consolidării excelenței științifice de nivel mondial a Uniunii, promovarea unei poziții de lider în sectorul industrial în vederea sprijinirii întreprinderilor, inclusiv a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) și a inovării, și abordarea provocărilor societale, pentru a contracara în mod direct provocările identificate în Strategia Europa 2020 prin sprijinirea activităților de cercetare care acoperă întregul spectru, de la cercetare la piață. Orizont 2020 ar trebui să sprijine toate etapele lanțului cercetării și inovării (inclusiv inovația netehnologică și socială și activități mai apropiate de piață), cu acțiuni de inovare și cercetare care să aibă o rată de finanțare diferită pe baza principiului conform căruia cu cât activitatea sprijinită este mai apropiată de piață, cu atât finanțarea suplimentară din alte surse ar trebui să fie mai mare. Activitățile mai apropiate de piață includ instrumente financiare inovatoare și au drept obiectiv satisfacerea necesităților unui larg spectru de politici ale Uniunii, punând accentul pe utilizarea pe scară cât mai largă a cunoștințelor generate de activitățile finanțate până la exploatarea comercială a respectivelor cunoștințe. Prioritățile Orizont 2020 ar trebui să fie susținute, de asemenea, de un program privind cercetarea și formarea profesională în domeniul nuclear, instituit în temeiul Regulamentului (Euratom) nr. 1314/2013 (13) al Consiliului.
(12)
Orizont 2020 ar trebui să fie deschis la noi participanți, în vederea asigurării unei cooperări extinse și excelente cu parteneri din întreaga Uniune și a unui SEC integrat.
(13)
Centrul Comun de Cercetare (CCC) ar trebui să furnizeze asistență științifică și tehnică adaptată necesităților clienților pentru politicile Uniunii și, totodată, să răspundă în mod flexibil noilor cerințe în materie de politici.
(14)
În cadrul triunghiului cunoașterii format din cercetare, inovare și învățământ, comunitățile de cunoaștere și inovare (CCI) din cadrul EIT ar trebui să aibă o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor prevăzute de Orizont 2020, inclusiv provocările societale, în special prin integrarea cercetării inovării și educației. EIT ar trebui să stimuleze spiritul antreprenorial în activitățile sale de învățământ superior, de cercetare și de inovare. În mod special, acesta ar trebui să promoveze excelența în educația antreprenorială și ar trebui să susțină crearea de întreprinderi start-up și spin-off.
(15)
În temeiul articolului 182 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Orizont 2020 stabilește suma maximă totală și normele detaliate ale participării financiare a Uniunii la programul-cadru și cotele-parte corespunzătoare pentru fiecare activitate prevăzută.
(16)
Prezentul regulament stabilește un pachet financiar, pentru întreaga durată a Orizont 2020 care constituie suma de referință privilegiată, în sensul punctului 17 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (14), pentru Parlamentul European și Consiliu în cadrul procedurii bugetare anuale.
(17)
O parte corespunzătoare din bugetul pentru infrastructuri de cercetare ar trebui să fie dedicată infrastructurilor electronice.
(18)
Activitățile din cadrul obiectivului specific „Tehnologii viitoare și emergente (FET)” ar trebui să fie complementare activităților din cadrul celorlalte componente ale Orizont 2020, căutându-se sinergii în măsura posibilului.
(19)
Este necesar să se asigure o încheiere corectă a Orizont 2020 și a programelor precedente, în special în ceea ce privește continuarea acordurilor multianuale de gestionare a acestora, cum ar fi finanțarea asistenței tehnice și administrative.
(20)
Simplificarea reprezintă un obiectiv central al Orizont 2020, care ar trebui să se reflecte pe deplin în structura sa, în normele sale și în gestionarea și implementarea financiară. Orizont 2020 ar trebui să vizeze atragerea unei largi participări din partea universităților, a centrelor de cercetare, a industriei și în special a IMM-urilor și să permită participarea unor noi participanți, întrucât reunește întreaga gamă a sprijinului acordat cercetării și inovării într-un cadru strategic comun, care cuprinde o gamă simplificată de reguli, și utilizează norme de participare ale căror principii se aplică tuturor acțiunilor din cadrul Orizont 2020. Simplificarea normelor de finanțare ar trebui să reducă costurile administrative de participare și să contribuie la prevenirea și reducerea erorilor financiare.
(21)
Orizont 2020 ar trebui să contribuie la obiectivele parteneriatelor europene pentru inovare în conformitate cu inițiativa emblematică „O Uniune a inovării”, reunind toți protagoniștii relevanți din întregul lanț al cercetării și inovării în vederea raționalizării, simplificării și unei coordonări îmbunătățite între instrumente și inițiative.
(22)
În vederea aprofundării relațiilor între știință și societate și a consolidării încrederii opiniei publice în știință, Orizont 2020 ar trebui să ofere o bună informare a cetățenilor și a societății civile cu privire la aspectele legate de cercetare și inovare prin promovarea educației științifice, prin facilitarea accesului la cunoștințe științifice, prin dezvoltarea unor agende de cercetare și inovare responsabile care să răspundă preocupărilor și așteptărilor cetățenilor și ale societății civile și prin facilitarea participării acestora la activitățile din cadrul Orizont 2020. Angajamentul cetățenilor și al societății civile ar trebui însoțite de activități de informare a publicului pentru a genera și a încuraja sprijinul public pentru Orizont 2020.
(23)
Ar trebui să existe un echilibru corespunzător între proiectele mai mici și cele mai mari în cadrul priorității „Provocări societale”, precum și în cadrul obiectivului specific „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale”.
(24)
Punerea în aplicare a Orizont 2020 ar trebui să răspundă oportunităților și necesităților în schimbare ale științei și tehnologiei, ale industriei, ale politicilor și ale societății. Astfel, agendele ar trebui să fie stabilite în strânsă legătură cu părțile interesate din toate sectoarele vizate și ar trebui să se permită o marjă suficientă de flexibilitate pentru a ține cont de noile evoluții. Ar trebui să se recurgă în permanență la expertiză externă pe durata Orizont 2020, utilizându-se totodată structurile relevante, cum ar fi platformele tehnologice europene, inițiativele de programare în comun și parteneriatele europene pentru inovare, precum și consultanța din partea grupurilor științifice, precum Grupul științific pentru sănătate.
(25)
Activitățile desfășurate în cadrul Orizont 2020 ar trebui să promoveze egalitatea de șanse între femei și bărbați în domeniul cercetării și inovării, în special prin abordarea cauzelor profunde ale dezechilibrului de gen, prin exploatarea deplină a potențialului cercetătoarelor și cercetătorilor și prin integrarea dimensiunii de gen în conținutul cercetării și inovării, precum și prin acordarea unei atenții speciale asigurării echilibrului de gen, în funcție de situația din domeniul cercetării și inovării, în comitete de evaluare și în alte organisme consultative și de experți relevante, în vederea îmbunătățirii calității cercetării și a stimulării inovării. Acțiunile ar trebui să vizeze, de asemenea, punerea în aplicare a principiilor referitoare la egalitatea de șanse între femei și bărbați, astfel cum sunt prevăzute la articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și la articolul 8 din TFUE.
(26)
Orizont 2020 ar trebui să contribuie la atractivitatea profesiei de cercetare în Uniune. Ar trebuie să se acorde o atenție corespunzătoare Cartei europene a cercetătorilor și Codului de conduită pentru recrutarea cercetătorilor, astfel cum prevede Recomandarea Comisiei din 11 martie 2005 (15), alături de alte cadre de referință relevante definite în contextul SEC, respectându-se, în același timp, caracterul voluntar al acestor cadre.
(27)
Pentru a fi competitivă la nivel mondial, pentru a face față în mod eficace provocări societale majore și pentru a îndeplini obiectivele Strategiei Europa 2020, Uniunea ar trebui să utilizeze toate resursele umane de care dispune. În acest context, Orizont 2020 ar trebui să contribuie la realizarea SEC, încurajând dezvoltarea condițiilor-cadru pentru a-i ajuta pe cercetătorii europeni să rămână sau să se întoarcă în Europa, pentru a atrage cercetători din întreaga lume și pentru a face din Europa o destinație mai atractivă pentru cei mai buni cercetători.
(28)
Pentru a intensifica circulația și exploatarea cunoștințelor, ar trebui să se asigure liberul acces la publicațiile științifice. Mai mult, ar trebui să fie promovat accesul liber la datele obținute în urma cercetărilor finanțate din fonduri publice în cadrul Orizont 2020, ținându-se seama de constrângerile legate de protecția vieții private, de securitatea națională și de drepturile de proprietate intelectuală.
(29)
Activitățile de cercetare și inovare finanțate de Orizont 2020 ar trebui să respecte principiile etice fundamentale. Ar trebui să fie luate în considerare avizele emise de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii. În cadrul activităților de cercetare ar trebui să se țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să se limiteze utilizarea animalelor în cercetare și testare, în vederea înlocuirii, în ultimă instanță, a utilizării animalelor. Toate activitățile ar trebui să se desfășoare asigurându-se un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, în conformitate cu articolul 168 din TFUE.
(30)
Orizont 2020 ar trebui să țină seama în mod corespunzător de egalitatea de șanse și de nediscriminare în conținutul activităților de cercetare și inovare în toate etapele ciclului de cercetare.
(31)
Comisia nu solicită în mod explicit utilizarea celulelor sușă embrionare umane. Eventuala utilizare a celulelor sușă umane, adulte sau embrionare, este lăsată la latitudinea oamenilor de știință în funcție de obiectivele pe care doresc să le atingă și face obiectul unei evaluări etice stricte. Nu ar trebui finanțat niciun proiect care implică utilizarea celulelor sușă embrionare și nu are aprobările necesare din partea statelor membre. Nu ar trebui finanțată nicio activitate interzisă de toate statele membre. Nu ar trebui finanțată nicio activitate în cadrul unui stat membru în care această activitate este interzisă.
(32)
Pentru a obține un impact maxim, Orizont 2020 ar trebui să dezvolte o strânsă sinergie cu alte programe ale Uniunii în domenii cum sunt educația, spațiul, mediul, energia, agricultura și pescuitul, competitivitatea și IMM-urile, securitatea internă, cultura și media.
(33)
Atât Orizont 2020, cât și politica de coeziune urmăresc o aliniere mai profundă la obiectivele Strategiei Europa 2020. Această abordare necesită sinergii intensificate între Orizont 2020 și politica de coeziune. Orizont 2020 ar trebui, prin urmare, să dezvolte, la rândul său, interacțiuni strânse cu fondurile structurale și de investiții europene care pot contribui în mod particular la consolidarea capacităților de cercetare și inovare locale, regionale și naționale, în special în contextul strategiilor de specializare inteligentă.
(34)
IMM-urile constituie o sursă importantă de inovare, de creștere economică, și de locuri de muncă în Europa. Prin urmare, în cadrul Orizont 2020, este necesară participarea largă a IMM-urilor, astfel cum este definită în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (16). În acest fel, s-ar putea susține obiectivele inițiativei în favoarea întreprinderilor mici, prevăzută de Comunicarea Comisiei din 25 iunie 2008 intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică - Un «Small Business Act» pentru Europa”. Orizont 2020 ar trebui să ofere o gamă de mijloace de susținere a activităților și a capacităților de cercetare și inovare ale IMM-urilor în cursul diferitelor etape ale ciclului inovării.
(35)
Comisia ar trebui să realizeze evaluări și să înregistreze rata participării IMM-urilor la Orizont 2020. În cazul în care pentru obiectivul specific „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” și pentru prioritatea „Provocări societale”, nu este atins obiectivul de participare în favoarea IMM-urilor de 20 % din bugetul total combinat, Comisia ar trebui să analizeze cauzele acestei situații și să propună fără întârziere noi măsuri adecvate pentru a permite IMM-urilor să își extindă participarea.
(36)
Punerea în aplicare a Orizont 2020 poate duce la crearea unor programe suplimentare la care să participe numai anumite state membre, la participarea Uniunii la programe derulate de mai multe state membre, la înființarea unor întreprinderi comune sau la încheierea altor acorduri în temeiul articolelor 184, 185 și 187 din TFUE. Respectivele programe suplimentare ar trebui să fie identificate și puse în aplicare într-un mod deschis, transparent și eficient.
(37)
Pentru a reduce durata ajungerii unei idei la piață, utilizând o abordare de la bază spre vârf, și pentru a intensifica participarea industriei, a IMM-urilor și a noilor solicitanți la Orizont 2020, pilotul „Calea rapidă spre inovare” (CRI) ar trebui să fie pus în aplicare în cadrul obiectivului specific „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” și în cadrul priorității „Provocări societale”. Acest instrument ar trebui să stimuleze investițiile din sectorul privat în cercetare și inovare, să promoveze cercetarea și inovarea cu un accent pe crearea de valoare și să accelereze dezvoltarea de tehnologii în produse, procese și servicii inovatoare.
(38)
Punerea în aplicare a Orizont 2020 ar trebui să recunoască rolul unic care revine universităților în baza științifică și tehnologică a Uniunii, ca instituții de excelență în învățământul superior, cercetare și inovare, având funcția esențială de a conecta Spațiul european al învățământului superior la SEC.
(39)
Având ca obiectiv obținerea unui impact cât mai mare al finanțării acordate de Uniune, Orizont 2020 ar trebui să dezvolte sinergii mai strânse, care pot lua și forma unor parteneriate public-public, cu programe internaționale, naționale și regionale care sprijină cercetarea și inovarea. În acest context, Orizont 2020 ar trebui să încurajeze utilizarea optimă a resurselor și să evite duplicările inutile.
(40)
De asemenea, ar trebui să se obțină un impact mai mare prin combinarea Orizont 2020 cu fondurile din sectorul privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii esențiale în care cercetarea și inovarea ar putea contribui la obiectivele mai ample de competitivitate ale Europei, la mobilizarea investițiilor private și la abordarea provocărilor societale. Aceste parteneriate ar trebui să se bazeze pe un angajament pe termen lung, incluzând o contribuție echilibrată din partea tuturor partenerilor, să se raporteze la îndeplinirea obiectivelor lor și să fie în concordanță cu obiectivele strategice ale Uniunii pentru cercetare, dezvoltare și inovare. Guvernanța și funcționarea acestor parteneriate ar trebui să fie deschise, transparente, eficace și eficiente și să ofere unei game largi de părți interesate active în domeniile lor specifice ocazia de a participa. Parteneriatele public-privat sub forma inițiativelor tehnologice comune („ITC”) lansate în temeiul celui de Al șaptelea program-cadru pot fi continuate pe baza unor structuri mai adecvate obiectivelor lor.
(41)
Orizont 2020 ar trebui să promoveze cooperarea cu țările terțe, bazată pe interesul comun și avantaje reciproce. Cooperarea internațională în domeniul științei, tehnologiei și inovării ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivelor de consolidare a competitivității ale Strategiei Europa 2020, la abordarea provocărilor societale și la sprijinirea politicilor externe și de dezvoltare ale Uniunii, inclusiv prin dezvoltarea de sinergii cu programele externe și prin contribuția la angajamentele internaționale ale Uniunii, cum ar fi realizarea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului ale Organizației Națiunilor Unite. Activitățile de cooperare internațională ar trebui să fie menținute cel puțin la nivelul celui de Al șaptelea program-cadru.
(42)
Pentru a menține condiții de egalitate pentru toate întreprinderile care își desfășoară activitatea pe piața internă, finanțarea oferită de Orizont 2020 ar trebui să fie stabilită, de asemenea, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat, pentru a se asigura eficacitatea cheltuielilor publice și pentru a preveni denaturări ale pieței, cum ar fi eliminarea finanțării private, crearea unor structuri de piață ineficiente sau menținerea întreprinderilor ineficiente.
(43)
Consiliul European din 4 februarie 2011 a recunoscut necesitatea unei noi abordări a activităților de control și de gestionare a riscurilor în materie de finanțare a cercetării în Uniune și a solicitat realizarea unui nou echilibru între încredere și control și între asumarea de riscuri și evitarea riscurilor. Parlamentul European, în rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare, a solicitat o schimbare pragmatică în vederea simplificării administrative și financiare și stipulează că gestionarea finanțării cercetării europene ar trebui să se bazeze într-o mai mare măsură pe încredere și toleranță față de risc în raport cu participanții. Raportul de evaluare intermediară a celui de Al șaptelea program-cadru concluzionează că este necesară o abordare mai radicală pentru a realiza un salt spectaculos în direcția simplificării și că trebuie reechilibrat raportul între risc și încredere.
(44)
Interesele financiare ale Uniunii ar trebui să fie protejate prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu de cheltuire a fondurilor, inclusiv prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni. O strategie de control revizuită, care să nu mai fie axată pe reducerea ratelor de eroare, ci pe verificări bazate pe analiza riscurilor, precum și pe detectarea fraudei, ar trebui să reducă sarcina de control pentru participanți.
(45)
Este important să se asigure o bună gestiune financiară a Orizont 2020 și punerea în aplicare a acestuia în modul cel mai eficient și ușor accesibil, garantându-se, în același timp, securitatea juridică și accesibilitatea Orizont 2020 pentru toți participanții. Este necesar să se asigure conformitatea cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (17) și cu cerințele de simplificare și de îmbunătățire a reglementării.
(46)
Gestionarea eficientă a performanței, inclusiv evaluarea și monitorizarea, presupune dezvoltarea unor indicatori de performanță specifici măsurabili în timp, realiști și care reflectă logica de intervenție, relevanți pentru ierarhizarea corespunzătoare a obiectivelor și a activităților. Ar trebui să se instituie mecanisme adecvate de coordonare a punerii în aplicare și a monitorizării Orizont 2020 cu monitorizarea progreselor înregistrate, a realizărilor și a funcționării ERA.
(47)
Până la sfârșitul anului 2017, în cadrul evaluării intermediare a Orizont 2020, atât parteneriatele public-privat existente, cât și cele noi, inclusiv inițiativele tehnologice comune, ar trebui să fie supuse unei evaluări aprofundate care ar trebui să includă, printre altele, analiza deschiderii, transparenței și eficacității lor. Această evaluare ar trebui să țină cont de evaluarea EIT, astfel cum prevede Regulamentul (CE) nr. 294/2008, astfel încât să se permită o evaluare bazată pe principii comune.
(48)
Întrucât obiectivele prezentului regulament și anume consolidarea cadrului general al cercetării și inovării și prin coordonarea eforturilor în cadrul Uniunii nu pot fi îndeplinite în mod satisfăcător de către statele membre și pot, prin urmare, din motivul evitării dublării eforturilor, al menținerii masei critice în domeniile esențiale și al asigurării folosirii în mod optim a finanțării publice, să fie realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut în articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestor obiective.
(49)
Din motive de certitudine juridică și de claritate, Decizia nr. 1982/2006/CE ar trebui să fie abrogată,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
TITLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiectul
Prezentul regulament instituie Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014 - 2020) - Orizont 2020 (denumit în continuare „Orizont 2020”) și stabilește cadrul de reglementare a sprijinului Uniunii pentru activități de cercetare și inovare, consolidând baza științifică și tehnologică europeană și promovând beneficii pentru societate, precum și a unei mai bune exploatări a potențialului economic și industrial al politicilor de inovare, cercetare și dezvoltare tehnologică.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
1.
„activități de cercetare și inovare” înseamnă întregul spectru al activităților de cercetare, dezvoltare tehnologică, demonstrație și inovare, inclusiv promovarea cooperării cu țări terțe și organizații internaționale, diseminarea și optimizarea rezultatelor și stimularea formării de înaltă calitate și a mobilității cercetătorilor în cadrul Uniunii;
2.
„acțiuni directe” înseamnă activitățile de cercetare și inovare desfășurate de Comisie prin intermediul Centrului Comun de Cercetare (CCC);
3.
„acțiuni indirecte” înseamnă activitățile de cercetare și inovare pentru care Uniunea asigură asistență financiară și care sunt întreprinse de către participanți;
4.
„parteneriat public-privat” înseamnă un parteneriat în cadrul căruia parteneri din sectorul privat, Uniunea și, după caz, alți parteneri, precum organismele din sectorul public, se angajează să sprijine în comun elaborarea și punerea în aplicare a unui program sau a unor activități de cercetare și inovare;
5.
„parteneriat public-public” înseamnă un parteneriat în care organisme din sectorul public sau organisme cu misiune de serviciu public la nivel local, regional, național sau internațional se angajează împreună cu Uniunea să sprijine în comun elaborarea și punerea în aplicare a unui program sau a unor activități de cercetare și inovare.
6.
„infrastructuri de cercetare” înseamnă facilități, resurse și servicii care sunt utilizate de comunitățile de cercetare pentru desfășurarea activităților de cercetare și pentru stimularea inovării în domeniile lor. Atunci când este cazul, acestea pot fi utilizate și în alte scopuri decât cele de cercetare, cum ar fi în scopuri educaționale sau pentru servicii publice. Acestea includ: echipamente (sau seturi de instrumente) științifice importante; resurse bazate pe cunoștințe cum ar fi colecțiile, arhivele sau datele științifice; infrastructuri electronice cum ar fi sistemele de date și informatice și rețelele de comunicare, precum și orice altă infrastructură unică, esențială pentru atingerea excelenței în cercetare și inovare. Aceste infrastructuri pot fi „localizate într-un singur sit”, „virtuale” sau „distribuite”.
7.
„strategie de specializare inteligentă” are același înțeles ca și strategia de specializare inteligentă astfel cum este definită la articolul 2 punctul 3 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (18).
Articolul 3
Instituirea Orizont 2020
Orizont 2020 se instituie pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.
Articolul 4
Valoarea adăugată pentru Uniune
Orizont 2020 maximizează valoarea adăugată și impactul pentru Uniune, concentrându-se asupra obiectivelor și activităților care pot fi realizate eficient numai prin acțiunea individuală a statelor membre. Orizont 2020 deține un rol central în realizarea Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă („Strategia Europa 2020”), durabilă și favorabilă incluziunii, oferind un cadru strategic comun pentru finanțarea de către Uniune a excelenței în cercetare și inovare, având rolul de a mobiliza investițiile private și publice, de a crea noi locuri de muncă și de a asigura pe termen lung sustenabilitatea, creșterea și dezvoltarea economică, incluziunea socială și competitivitatea industrială în Europa, precum și de a aborda provocările societale în cadrul Uniunii.
Articolul 5
Obiectivul general, prioritățile și obiectivele specifice
(1) Ca obiectiv general, Orizont 2020 urmărește să contribuie la dezvoltarea unei societăți și a unei economii bazate pe cunoaștere și inovare în Uniune, prin mobilizarea de fonduri suplimentare pentru cercetare, dezvoltare și inovare, precum și prin participarea la îndeplinirea obiectivelor legate de cercetare și dezvoltare, inclusiv a obiectivului de 3 % din PIB pentru cercetare și dezvoltare în Uniune până în 2020. Astfel, Orizont 2020 sprijină punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 și a altor politici ale Uniunii, precum și realizarea și funcționarea spațiului european de cercetare (SEC). Primul set de indicatori de performanță relevanți pentru evaluarea progresului în raport cu obiectivul general este prevăzut în introducerea la anexa I.
(2) Obiectivul general prevăzut la alineatul (1) este urmărit prin intermediul a trei componente complementare dedicate:
(a)
excelenței științifice;
(b)
poziției de lider în sectorul industrial și
(c)
provocărilor societale.
Obiectivele specifice corespunzătoare fiecăreia dintre cele trei priorități sunt stabilite în anexa I părțile I, II și III, împreună cu liniile generale de activitate.
(3) Obiectivele generale prevăzute la alineatul (1) sunt urmărite și prin intermediul obiectivelor specifice „Răspândirea excelenței și extinderea participării” și „Știința cu și pentru societate” prevăzute în anexa I părțile IV și V, împreună cu liniile generale de activitate.
(4) CCC contribuie la îndeplinirea obiectivului general și a priorităților stabilite la alineatele (1) și (2), asigurând sprijin științific și tehnic politicilor Uniunii, în colaborare cu părțile interesate relevante din domeniul cercetării de la nivel național și regional, după caz, de exemplu în ceea ce privește dezvoltarea de strategii de specializare inteligentă. Obiectivele specifice și liniile generale de activitate sunt prevăzute în anexa I partea VI.
(5) Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) contribuie la îndeplinirea obiectivului general și a priorităților stabilite la alineatele (1) și (2), având ca obiectiv specific integrarea triunghiului cunoașterii format din învățământ superior, cercetare și inovare. Indicatorii de performanță relevanți pentru EIT sunt determinați în introducerea la anexa I, iar obiectivul specific și liniile generale de activitate sunt prevăzute în anexa I partea VII.
(6) În cadrul priorităților, al obiectivelor specifice și al liniilor generale de activitate menționate la alineatele (2) și (3), pot fi luate în considerare necesități noi și neprevăzute care apar pe durata punerii în aplicare a Orizont 2020. În cazuri justificate corespunzător, acestea pot include reacții la noile oportunități, crize și amenințări, precum și reacții la necesitățile legate de dezvoltarea unor noi politici ale Uniunii.
Articolul 6
Buget
(1) Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a Orizont 2020 este stabilit la 77 028,3 milioane EUR în prețuri curente, din care o sumă maximă de 74 316,9 milioane EUR este alocată activităților în temeiul titlului XIX din TFUE.
Creditele anuale se autorizează de către Parlamentul European și de către Consiliu în limitele cadrului financiar multianual.
(2) Suma destinată activităților prevăzute la titlul XIX din TFUE se repartizează între prioritățile prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din prezentul regulament, după cum urmează:
(a)
24 441,1 milioane EUR în prețuri curente pentru prioritatea „Excelența științifică”;
(b)
17 015,5 milioane EUR în prețuri curente pentru prioritatea „Poziția de lider în sectorul industrial”;
(c)
29 679 milioane EUR în prețuri curente pentru prioritatea „Provocări societale”.
Suma maximă totală a contribuției financiare a Uniunii din partea Orizont 2020 destinată pentru obiectivele specifice prevăzute la articolul 5 alineatul (3) și pentru acțiunile nenucleare directe ale este următoarea:
(i)
816,5 milioane EUR în prețuri curente pentru „Răspândirea excelenței și extinderea participării”;
(ii)
462,2 milioane EUR în prețuri curente pentru „Știința cu și pentru societate”;
(iii)
1 902,6 milioane EUR în prețuri curente pentru acțiunile nenucleare directe ale CCC.
Defalcarea orientativă pentru prioritățile și obiectivele specifice stabilite la articolul 5 alineatele (2) și (3) este prevăzută în anexa II.
(3) EIT este finanțat printr-o contribuție maximă de la Orizont 2020 în valoare de 2 711,4 milioane EUR în prețuri curente, astfel cum este prevăzut în anexa II.
(4) Pachetul financiar destinat Orizont 2020 poate acoperi cheltuieli legate de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, care sunt necesare pentru gestionarea Orizont 2020 și îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special studii și reuniuni ale experților, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele Orizont 2020, cheltuieli legate de rețelele informatice specializate pe prelucrarea și schimbul de informații, împreună cu toate celelalte cheltuieli de asistență tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea Orizont 2020.
În cazul în care este necesar și justificat în mod corespunzător, creditele pot fi incluse în bugetul Orizont 2020 aferent perioadei de după 2020 pentru a acoperi cheltuieli de asistență tehnică și administrativă, astfel încât să se permită gestionarea acțiunilor nefinalizate până la 31 decembrie 2020. Orizont 2020 nu finanțează nici construirea și nici funcționarea programului Galileo, a programului Copernicus sau a Întreprinderii Comune Europene pentru ITER
(5) Pentru a reacționa la situații neprevăzute sau la noile evoluții și necesități, Comisia poate, în urma evaluării intermediare a Orizont 2020, astfel cum este prevăzută la articolul 32 alineatul (3) și a rezultatelor evaluării EIT menționate la articolul 32 alineatul (2), în cadrul procedurii bugetare anuale, să revizuiască sumele stabilite pentru prioritățile și obiectivele specifice „Răspândirea excelenței și extinderea participării” și „Știința cu și pentru societate” prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol, defalcarea orientativă pe obiective specifice în cadrul priorităților menționate, prevăzută la anexa II, și contribuția la EIT de la alineatul (3) din prezentul articol. De asemenea, Comisia poate să transfere, în condiții similare, credite între prioritățile și obiectivele specifice, precum și către EIT, până la o valoare de maximum 7,5 % din suma totală alocată inițial pentru fiecare prioritate și pentru obiectivele specifice „Răspândirea excelenței și extinderea participării” și „Știința cu și pentru societate” și până la o valoare de maximum 7,5 % din defalcarea orientativă inițială a fiecărui obiectiv specific și până la maximum 7,5 % din contribuția la EIT. Astfel de transferuri nu sunt permise în ceea ce privește suma pentru acțiunile directe ale CCC prevăzută la alineatul (2) din prezentul articol.
Articolul 7
Asocierea țărilor terțe
(1) Se pot asocia la Orizont 2020:
(a)
țările în curs de aderare, țările candidate și potențialele țări candidate, în conformitate cu principiile generale și cu Clauzele și condițiile generale de participare a acestor țări la programele Uniunii stabilite în acordurile-cadru corespunzătoare și în deciziile consiliilor de asociere sau în acorduri similare;
(b)
țările membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) sau țările sau teritoriile aflate sub incidența politicii europene de vecinătate, care îndeplinesc următoarele criterii:
(i)
dispun de o bună capacitate în domeniile științei, tehnologiei și inovării;
(ii)
au un bilanț anterior pozitiv de participare la programele de cercetare și inovare ale Uniunii;
(iii)
asigură un tratament corect și echitabil al drepturilor de proprietate intelectuală.
(c)
țările sau teritoriile asociate la cel de Al șaptelea program-cadru.
(2) Clauzele și condițiile specifice de participare a țărilor asociate la Orizont 2020, inclusiv contribuția financiară pe baza PIB-ului țării asociate, se stabilesc prin acorduri internaționale între Uniune și țările asociate.
Clauzele și condițiile privind participarea statelor AELS care fac parte din Acordul privind Spațiul Economic European (SEE) sunt în conformitate cu dispozițiile respectivului acord.
TITLUL II
PUNEREA ÎN APLICARE
CAPITOLUL I
Punerea în aplicare, gestionarea și formele de sprijin
Articolul 8
Punerea în aplicare prin intermediul unui program specific și al contribuției la EIT
Orizont 2020 este pus în aplicare prin programul specific consolidat instituit prin Decizia nr. 743/2013 (19) a Consiliului, care precizează obiectivele și normele detaliate de punere în aplicare, precum și printr-o contribuție financiară dedicată EIT.
Programul specific stabilește o componentă pentru fiecare dintre cele trei priorități prevăzute la articolul 5 alineatul (2), o componentă pentru obiectivele specifice menționate la articolul 5 alineatul (3) și o componentă pentru acțiunile nenucleare directe ale CCC.
Cele trei priorități ale Programului-cadru Orizont 2020 sunt coordonate în mod eficient.
Articolul 9
Gestionare
(1) Orizont 2020 este pus în aplicare de către Comisie, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.
(2) De asemenea, Comisia poate încredința o parte din punerea în aplicare a programului Orizont 2020 organismelor de finanțare menționate la articolul 58 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.
Articolul 10
Forme de sprijin din partea Uniunii
(1) Orizont 2020 sprijină acțiunile indirecte prin intermediul uneia sau mai multor forme de finanțare prevăzute de Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, în special granturi, premii, achiziții și instrumente financiare. Instrumentele financiare reprezintă forma principală de finanțare pentru activitățile apropiate de piață sprijinite în cadrul Orizont 2020.
(2) Orizont 2020 sprijină, de asemenea, acțiunile directe întreprinse de CCC.
(3) În cazul în care acțiunile directe întreprinse de CCC contribuie la inițiativele stabilite în temeiul articolului 185 sau al articolului 187 din TFUE, această contribuție nu este considerată ca făcând parte din contribuția financiară alocată inițiativelor menționate.
Articolul 11
Normele de participare și diseminare a rezultatelor
Regulile de participare și diseminare a rezultatelor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1290/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (20) se aplică acțiunilor indirecte.
CAPITOLUL II
Programarea
Secțiunea I
Principii generale
Articolul 12
Consultanță externă și angajament societal
(1) În vederea punerii în aplicare a programului-cadru Orizont 2020, se iau în considerare expertiza și contribuțiile furnizate de: grupuri consultative independente alcătuite din experți de nivel înalt, instituite de Comisie, dintr-o gamă largă de părți interesate, inclusiv din cercetare, industrie și societatea civilă, pentru a asigura perspectivele interdisciplinare și transsectoriale necesare, ținând cont de inițiativele relevante existente la nivelul Uniunii, precum și la nivel național și regional. Alte contribuții vor proveni de la structuri de dialog, create în temeiul acordurilor internaționale în domeniul științei și tehnologiei; activități orientate spre viitor; consultări publice specifice, inclusiv, după caz, consultări cu autorități naționale și regionale sau părți interesate și procese transparente și interactive care asigură sprijin cercetării și inovării responsabile.
După caz, se ține seama, de asemenea, de consultanța cu privire la identificarea și concepția priorităților strategice oferită de Comitetul pentru Spațiul european de cercetare și inovare (CSEC), de alte grupuri aferente SEC și de Grupul pentru politica privind întreprinderile.
(2) De asemenea, se va ține cont pe deplin de aspectele relevante ale agendelor de cercetare și inovare stabilite, printre altele, de EIT, de platformele tehnologice europene și de parteneriatele europene pentru inovare, precum și de consultanța din partea grupurilor științifice, precum Grupul științific pentru sănătate.
Articolul 13
Sinergii cu programele naționale și cu programarea în comun
(1) Pentru punerea în aplicare a Orizont 2020, se va ține seama de necesitatea de a crea sinergiile și complementaritățile adecvate între programele de cercetare și inovare naționale și cele europene, de exemplu în domeniile în care se depun eforturi de coordonare prin intermediul inițiativelor de programare în comun.
(2) Se poate avea în vedere acordarea de sprijin pentru inițiativele de programare în comun, prin intermediul instrumentelor menționate la articolul 26, sub rezerva condițiilor și criteriilor prevăzute pentru astfel de instrumente.
Articolul 14
Chestiuni transversale
(1) Legăturile și interfețele sunt puse în aplicare în cadrul priorităților Orizont 2020 și între acestea din urmă. Se acordă, de asemenea, în această privință, o atenție specială:
(a)
dezvoltării și aplicării tehnologiilor generice și industriale esențiale, precum și tehnologiilor viitoare și emergente;
(b)
domeniilor legate de stabilirea legăturii dintre descoperire și aplicarea pe piață;
(c)
cercetării interdisciplinare și transsectoriale și inovării;
(d)
științelor socioeconomice și umaniste;
(e)
schimbărilor climatice și dezvoltării durabile;
(f)
promovării funcționării și realizării SEC și a inițiativei emblematice „O Uniune a inovării”;
(g)
condițiilor cadru care sprijină inițiativa emblematică „O Uniune a inovării”;
(h)
contribuției la toate inițiativele emblematice relevante din cadrul Strategiei Europa 2020 (inclusiv „O Agendă digitală pentru Europa”);
(i)
extinderii participării în întreaga Uniune la cercetare și inovare și a contribuției la eliminarea decalajului în materie de cercetare și inovare în Europa;
(j)
rețelelor internaționale pentru cercetători și inovatori de excelență, cum este Cooperarea europeană în domeniul științei și tehnologiei (COST);
(k)
cooperării cu țările terțe;
(l)
cercetării și inovării responsabile, inclusiv aspectelor legate de gen;
(m)
implicării IMM-urilor în cercetare și inovare și participării mai largi a sectorului privat;
(n)
sporirii atractivității profesiei de cercetător; precum și
(o)
facilitării mobilității transfrontaliere și transsectoriale a cercetătorilor.
(2) În cazul în care se acordă sprijin unei acțiuni indirecte care are o relevanță deosebită pentru mai multe dintre prioritățile sau obiectivele specifice menționate la articolul 5 alineatele (2) și (3), contribuția financiară pentru respectiva acțiune se poate combina din sumele alocate pentru fiecare prioritate sau obiectiv specific în cauză.
Articolul 15
Caracterul evolutiv al științei, al tehnologiei, al inovării, al economiilor și al societății
Orizont 2020 este pus în aplicare într-un mod care să garanteze că prioritățile și acțiunile finanțate sunt relevante pentru necesitățile în schimbare și au în vedere caracterul evolutiv al științei, al tehnologiei, al inovării, al economiilor și al societății într-o lume globalizată, incluzând în inovație aspecte industriale, organizaționale, tehnologice, societale și de mediu. Propunerile de modificări ale priorităților și acțiunilor din cadrul Orizont 2020 iau în considerare consultanța menționată la articolul 12, precum și de recomandările evaluării intermediare menționate la articolul 32 alineatul (3).
Articolul 16
Egalitatea de gen
Orizont 2020 asigură promovarea eficientă a egalității de gen și a dimensiunii de gen în activitățile de cercetare și inovare. Se acordă o atenție specială asigurării echilibrului de gen, în funcție de situația în domeniul cercetării și inovării, în comitetele de evaluare și în organisme, cum ar fi grupurile consultative și grupurile de experți.
Dimensiunea de gen se integrează în mod adecvat în conținutul cercetării și inovării din strategii, programe și proiecte și se urmărește în toate etapele ciclului de cercetare.
Articolul 17
Carierele cercetătorilor
Orizont 2020 este pus în aplicare în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1290/2013, care contribuie la consolidarea unei piețe unice pentru cercetători și la atractivitatea carierelor cercetătorilor în întreaga Uniune, în contextul SEC, luând în considerare caracterul transnațional al majorității acțiunilor sprijinite de acest program.
Articolul 18
Accesul liber
(1) Se asigură accesul liber la publicațiile științifice apărute în urma cercetărilor finanțate din fonduri publice prin programul Orizont 2020. Aceasta se realizează în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1290/2013.
(2) Se promovează accesul liber la datele din cercetări finanțate din fonduri publice prin programul Orizont 2020. Aceasta se realizează în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1290/2013.
Articolul 19
Principii etice
(1) Toate activitățile de cercetare și inovare desfășurate în cadrul Orizont 2020 sunt în conformitate cu principiile etice și cu legislația relevantă la nivel național și internațional și la nivelul Uniunii, inclusiv Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană privind drepturile omului și protocoalele adiționale.
Se acordă o atenție deosebită principiului proporționalității, dreptului la viață privată, dreptului la protecția datelor cu caracter personal, dreptului la integritate fizică și mentală a persoanei, dreptului la nediscriminare și necesității de a asigura nivele ridicate de protecție a sănătății umane.
(2) Activitățile de cercetare și inovare desfășurate în cadrul Orizont 2020 se concentrează în mod exclusiv asupra aplicațiilor civile.
(3) Sunt excluse de la finanțare următoarele domenii de cercetare:
(a)
activitatea de cercetare care urmărește clonarea umană în scop de reproducere;
(b)
activitatea de cercetare care urmărește modificarea moștenirii genetice a ființelor umane și care poate duce la transformarea acestor modificări în caracteristici ereditare (21);
(c)
activități de cercetare destinate creării de embrioni umani numai în scopul cercetării sau al procurării de celule sușă, inclusiv prin intermediul transferului de nuclee de celule somatice.
(4) Cercetarea asupra celulelor sușă umane, atât adulte, cât și embrionare, poate fi finanțată în funcție de conținutul propunerii științifice și de cadrul legal al statelor membre implicate. Nu se acordă finanțare activităților de cercetare interzise în toate statele membre. Nu se finanțează nicio activitate în cadrul unui stat membru în care activitatea respectivă este interzisă.
(5) Domeniile de cercetare stabilite la alineatul (3) din prezentul articol pot fi revizuite în cadrul evaluării intermediare prevăzute la articolul 32 alineatul (3), pentru a ține seama de progresele științifice.
Articolul 20
Complementaritatea cu alte programe ale Uniunii
Orizont 2020 este pus în aplicare în mod complementar în raport cu alte programe de finanțare și politici ale Uniunii, inclusiv fondurile structurale și de investiții europene (fondurile SIE), politica agricolă comună, programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME (2014 - 2020)), programul Erasmus + și programul Life.
Articolul 21
Sinergii cu fondurile SIE
În plus față de politicile structurale ale Uniunii, precum și de cele naționale și regionale, Orizont 2020 contribuie la eliminarea decalajelor privind cercetarea și inovarea din cadrul Uniunii prin promovarea sinergiilor cu fondurile SIE. În măsura posibilă, se poate recurge la finanțare cumulativă, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1290/2013.
Secțiunea II
Domenii specifice de acȚiune
Articolul 22
Microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii
(1) În cursul punerii în aplicare a Orizont 2020, se acordă o atenție deosebită asigurării unei participări adecvate a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM), precum și impactului cercetării și inovării asupra acestora. Evaluările cantitative și calitative ale participării IMM-urilor sunt efectuate în cadrul acordurilor de evaluare și monitorizare.
(2) În completarea instituirii unor condiții mai bune de participare a IMM-urilor la toate oportunitățile relevante din cadrul Orizont 2020, sunt întreprinse acțiuni specifice. În mod special, se creează, în cadrul unui singur sistem centralizat de gestionare, un instrument specific pentru IMM-uri care vizează toate tipurile de IMM-uri cu potențial de inovare, într-un sens larg, și se pune în aplicare în principal printr-o abordare de jos în sus prin intermediul unei cereri de propuneri deschise continuu, adaptate necesităților IMM-urilor, astfel cum se prevede în cadrul obiectivului specific „Inovarea în cadrul întreprinderilor mici și mijlocii” din anexa I partea II punctul 3.3 litera (a). Instrumentul ține cont de obiectivul specific „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” prevăzut în anexa I partea II punctul 1și în cadrul fiecăruia dintre obiectivele specifice din cadrul priorității „Provocări societale” prevăzute în anexa I partea III punctele 1 - 7 și se aplică într-un mod consecvent.
(3) Abordarea integrată prevăzută la alineatele (1) și (2) și simplificarea procedurilor ar trebui să conducă la minimum 20 % din bugetul total combinat pentru obiectivul specific privind „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” și prioritatea „Provocări societale”, în favoarea IMM-urilor.
(4) Se acordă o atenție deosebită reprezentării adecvate a IMM-urilor în parteneriatele public-privat menționate la articolul 25.
Articolul 23
Proiecte de colaborare și programe de parteneriat
În principal, Orizont 2020 ar trebui să fie pus în aplicare prin intermediul proiectelor de colaborare transnaționale, puse la dispoziție sub formă de cereri de propuneri în cadrul programelor de activitate ale programului Orizont 2020, prevăzute în Decizia nr. 743/2013. Respectivele proiecte se vor suplimenta cu parteneriate public-privat și public-public. Parteneriatele vor fi constituite cu implicarea statelor membre și își elaborează principii de gestionare internă.
Articolul 24
Cale rapidă spre inovare
Calea rapidă spre inovare (CRI) este pusă în aplicare sub forma unui proiect-pilot la scară reală în conformitate cu articolul 54 din Regulamentul (UE) nr. 1290/2013, prin care se va institui o cerere de propuneri CRI începând cu 2015.
Articolul 25
Parteneriatele public-privat
(1) Orizont 2020 poate fi pus în aplicare prin parteneriate public-privat, în cadrul cărora toți partenerii în cauză se angajează să sprijine elaborarea și punerea în aplicare a activităților de cercetare preconcurențiale și de inovare de importanță strategică pentru competitivitatea și poziția de lider industrial a Uniunii sau să abordeze provocări societale specifice. Parteneriatele public-privat sunt puse în aplicare într-un mod care să nu împiedice participarea deplină a celor mai buni actori europeni.
(2) Implicarea Uniunii în parteneriate public-privat presupune utilizarea structurilor de guvernanță preexistente și simplificate și poate lua una dintre următoarele forme:
(a)
contribuții financiare din partea Uniunii pentru întreprinderi comune, instituite în conformitate cu articolul 187 din TFUE, în temeiul celui de Al șaptelea program-cadru, sub rezerva modificării actelor lor de bază; pentru noi parteneriate public-privat instituite în temeiul articolului 187 din TFUE și pentru alte organisme de finanțare menționate la articolul 58 alineatul (1) litera (c) punctele (iv) și (vii) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. Acest tip de parteneriate este pus în aplicare doar în cazul în care domeniul de aplicare al obiectivelor urmărite și nivelul resurselor necesare justifică acest lucru, ținând cont pe deplin de evaluările de impact relevante, și atunci când alte tipuri de parteneriate nu ar îndeplini obiectivele sau nu ar genera mobilizarea necesară;
(b)
acorduri contractuale între partenerii menționați la alineatul (1), care precizează obiectivele parteneriatului, angajamentele corespunzătoare ale partenerilor, indicatorii-cheie de performanță și rezultatele care trebuie obținute, inclusiv identificarea activităților de cercetare și inovare care necesită sprijin din partea Orizont 2020.
În vederea implicării partenerilor interesați, inclusiv, după caz, utilizatori finali, universități, IMM-uri și institute de cercetare, parteneriatele public-privat pun la dispoziție fonduri publice, prin intermediul unor procese transparente și al unor cereri competitive, reglementate de reguli de participare conforme cu cele ale programului-cadru Orizont 2020. Excepțiile de la utilizarea cererilor competitive ar trebui justificate corespunzător.
(3) Parteneriatele public-privat se identifică și se pun în aplicare într-un mod deschis, transparent și eficient. Identificarea lor se bazează pe toate criteriile următoare:
(a)
demonstrarea valorii adăugate a acțiunii la nivelul Uniunii și a alegerii instrumentului de utilizat;
(b)
amploarea impactului asupra competitivității industriale, a creării de locuri de muncă, a creșterii economice durabile și a aspectelor socioeconomice, inclusiv a provocărilor societale, evaluate în funcție de obiective clar precizate și măsurabile;
(c)
angajamentul pe termen lung al tuturor partenerilor, inclusiv o contribuție echilibrată, pe baza unei viziuni comune și a unor obiective clar definite;
(d)
nivelul resurselor necesare și capacitatea de a atrage investiții suplimentare în domeniul cercetării și inovării;
(e)
o definire clară a rolurilor fiecăruia dintre parteneri și indicatorii-cheie de performanță conveniți pentru perioada aleasă;
(f)
complementaritatea cu alte componente ale programului-cadru Orizont 2020 și alinierea la prioritățile strategice ale Uniunii în materie de cercetare și inovare, mai ales la cele din Strategia Europa 2020.
Acolo unde este cazul, complementaritatea între priorități și activități, precum și implicarea statelor membre este asigurată în cadrul parteneriatelor public-privat.
(4) Prioritățile de cercetare care fac obiectul parteneriatelor public-privat pot fi incluse, după caz, în cereri de propuneri periodice din cadrul programelor de activitate Orizont 2020, pentru a se crea noi sinergii cu activitățile de cercetare și inovare de importanță strategică.
Articolul 26
Parteneriatele public-public
(1) Dacă și atunci când acest lucru este oportun, Orizont 2020 contribuie la consolidarea parteneriatelor public-public în cadrul cărora acțiunile la nivel regional, național sau internațional sunt puse în aplicare în comun în cadrul Uniunii.
Se acordă o atenție deosebită inițiativelor de programare în comun între statele membre. Inițiativele de programare care primesc sprijin prin Orizont 2020 rămân deschise participării oricărui stat membru sau țară asociată.
(2) Parteneriatele public-public pot fi finanțate în cadrul sau prin intermediul priorităților menționate la articolul 5 alineatul (2), în special prin:
(a)
un instrument ERA-NET care folosește granturi pentru a sprijini pregătirea parteneriatelor public-public, crearea de structuri de relaționare, proiectarea, punerea în aplicare și coordonarea activităților comune, precum și finanțarea complementară de către Uniune doar a unei singure cereri comune pe an și a acțiunilor de natură transnațională;
(b)
participarea Uniunii la programe derulate de mai multe state membre în conformitate cu articolul 185 din TFUE, atunci când participarea este justificată de domeniul de aplicare al obiectivelor urmărite și de amploarea resurselor necesare.
În sensul literei (a) de la primul paragraf, finanțarea complementară depinde de demonstrarea valorii adăugate a acțiunii la nivelul Uniunii și de existența unor angajamente financiare anterioare estimative, în numerar sau în natură, ale entităților participante la cererile și acțiunile comune. Printre obiectivele instrumentului ERA-NET se poate înscrie, în măsura posibilă, armonizarea normelor și a modalităților de punere în aplicare a cererilor și acțiunilor comune. De asemenea, instrumentul poate fi folosit pentru a pregăti o inițiativă în temeiul articolului 185 din TFUE.
În sensul literei (b) de la primul paragraf, astfel de inițiative sunt propuse numai în cazurile în care este nevoie de o structură specifică de punere în aplicare și în cazul în care există un nivel ridicat de angajament din partea țărilor participante la integrarea științifică, administrativă și financiară. În plus, propunerile de astfel de inițiative sunt identificate pe baza tuturor criteriilor următoare:
(a)
o definiție clară a obiectivului urmărit și relevanța acestuia în raport cu obiectivele Orizont 2020, precum și obiectivele mai ample de politică ale Uniunii;
(b)
angajamente financiare estimative ale țărilor participante, în numerar sau în natură, inclusiv angajamentele anterioare de a alinia investițiile naționale și/sau regionale pentru domeniul cercetării și inovării transnaționale și, după caz, de a pune în comun resursele;
(c)
valoarea adăugată a acțiunii la nivelul Uniunii;
(d)
masa critică, în raport cu dimensiunea și numărul programelor implicate, similitudinea sau complementaritatea activităților și ponderea cercetării relevante pe care o reglementează;
(e)
măsura în care inițiativele în baza articolului 185 din TFUE sunt adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor.
Articolul 27
Cooperarea internațională cu țări terțe și organizații internaționale
(1) Entitățile legale definite la articolul 2 alineatul (1) punctul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1290/2013, stabilite în țări terțe și organizațiile internaționale sunt eligibile pentru participarea la acțiunile indirecte ale Orizont 2020 în condițiile stabilite în regulamentul respectiv. Cooperarea internațională cu țări terțe și organizații internaționale este promovată și integrată în Orizont 2020 pentru a îndeplini, în special, următoarele obiective:
(a)
consolidarea excelenței și atractivității Uniunii în domeniul cercetării și inovării, precum și a competitivității sale economice și industriale;
(b)
abordarea eficientă a provocărilor societale comune;
(c)
sprijinirea obiectivelor de politică externă și de dezvoltare ale Uniunii, care completează programele externe și de dezvoltare, inclusiv angajamentele asumate la nivel internațional și obiectivele conexe acestora, precum realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului ale Organizației Națiunilor Unite. Se va urmări realizarea sinergiei cu alte politici ale Uniunii.
(2) Se pun în aplicare acțiuni specifice, cu obiectivul de a promova cooperarea cu anumite țări terțe sau grupuri de țări terțe, inclusiv parteneri strategici ai Uniunii, pe baza unei abordări strategice, precum și a interesului comun, a priorităților și a avantajului reciproc, ținându-se seama de capacitățile lor științifice și tehnologice și de necesitățile specifice, de oportunitățile de pe piață, și de impactul preconizat al respectivelor acțiuni.
Este necesar să se încurajeze și, după caz, să se monitorizeze accesul reciproc la programele derulate în țări terțe. Pentru a valorifica la maximum impactul cooperării internaționale, se promovează coordonarea și sinergiile cu inițiative întreprinse de statele membre și de țările asociate. Natura cooperării poate varia în funcție de fiecare țară parteneră în parte.
Prioritățile de cooperare iau în considerare evoluțiile politicilor Uniunii, posibilitățile de cooperare cu țări terțe și asigură tratamentul corect și echitabil al drepturilor de proprietate intelectuală.
(3) De asemenea, sunt puse în aplicare în cadrul Orizont 2020 activitățile orizontale și intersectoriale vizând promovarea dezvoltării strategice a cooperării.
Articolul 28
Informare, comunicare, exploatare și diseminare
Comisia pune în aplicare acțiunile de informare și comunicare referitoare la Orizont 2020, inclusiv măsurile de comunicare cu privire la proiectele finanțate și rezultatele acestora. În mod special, furnizează statelor membre informații corecte și în timp util.
Bugetul din cadrul Orizont 2020 alocat comunicării contribuie, de asemenea, la acoperirea comunicării instituționale a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivul general al prezentului regulament.
Activitățile de diseminare a informațiilor și activitățile de comunicare fac parte integrantă din toate acțiunile sprijinite de Orizont 2020. Informațiile și comunicarea referitoare la Orizont 2020, inclusiv cu privire la proiectele sprijinite, se publică și se pun la dispoziție în format digital.
În plus, sunt sprijinite următoarele acțiuni specifice:
(a)
inițiativele care vizează sporirea sensibilizării și facilitarea accesului la finanțare în cadrul Orizont 2020, în special pentru acele regiuni sau tipuri de participanți a căror participare este relativ redusă;
(b)
asistența specifică acordată proiectelor și consorțiilor pentru a le oferi acestora accesul adecvat la competențele necesare în vederea optimizării comunicării, exploatării și diseminării rezultatelor;
(c)
acțiunile care regrupează și diseminează rezultate dintr-o serie de proiecte, inclusiv cele care pot fi finanțate din alte surse, pentru a pune la dispoziție baze de date ușor de utilizat și rapoarte care rezumă constatările esențiale și, după caz, comunicarea și diseminarea către comunitatea științifică, industrie și publicul larg;
(d)
diseminarea către factorii de decizie politică, inclusiv organismele de standardizare, pentru a promova utilizarea rezultatelor relevante ale politicii de către organismele corespunzătoare la nivel internațional, la nivelul UE, la nivel național și regional;
(e)
inițiativele de promovare a dialogului și a dezbaterii cu publicul referitoare la aspecte științifice, tehnologice și de inovare, prin implicarea comunității de cercetare și inovare și a organizațiilor societății civile, precum și de valorificare a mijloacelor de comunicare sociale și a altor tehnologii și metodologii inovatoare, mai ales pentru a contribui la sensibilizarea publicului cu privire la beneficiile cercetării și inovării în răspunsul la provocările societale.
CAPITOLUL III
Controlul
Articolul 29
Controlul și auditul
(1) Sistemul de control stabilit pentru punerea în aplicare a prezentului regulament este conceput pentru a oferi o garanție rezonabilă de realizare a unei reduceri suficiente și a bunei gestionări a riscurilor legate de eficacitatea și eficiența operațiunilor, precum și de legalitatea și regularitatea tranzacțiilor aferente, luând în considerare caracterul multianual al programelor, precum și natura plăților în cauză.
(2) Este necesar ca sistemul de control să asigure un echilibru adecvat între încredere și control, ținând cont de costurile administrative și de altă natură ale controalelor de la toate nivelurile, în special pentru participanți, astfel încât să poate fi îndeplinite obiectivele Orizont 2020 și să fie atrași în programul-cadru cei mai competenți cercetători și cele mai inovatoare întreprinderi.
(3) Ca parte din sistemul de control, strategia de audit pentru cheltuielile privind acțiunile indirecte din cadrul Orizont 2020 se bazează pe auditul financiar al unui eșantion reprezentativ de cheltuieli în ansamblul Orizont 2020. Acest eșantion reprezentativ este completat de o selecție realizată pe baza unei evaluări a riscurilor legate de cheltuieli.
Auditurile cheltuielilor pentru acțiuni indirecte din cadrul Orizont 2020 se efectuează în mod coerent în conformitate cu principiile economiei, eficienței și eficacității, în vederea reducerii la minimum a sarcinii de audit a participanților.
Articolul 30
Protejarea intereselor financiare ale Uniunii
(1) În cursul punerii în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare care să garanteze protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive.
(2) Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a desfășura audituri, pe baza documentelor și la fața locului, în cazul tuturor beneficiarilor de granturi, contractanților și subcontractanților care au primit fonduri ale Uniunii în cadrul Orizont 2020.
Fără a aduce atingere alineatului (3), auditurile realizate de Comisie pot fi efectuate în termen de doi ani de la plata soldului.
(3) Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații, inclusiv controale și inspecții la fața locului, în conformitate cu dispozițiile și procedurile prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (22) și de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (23), în scopul de a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție sau dacă a avut loc orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii în legătură cu un acord de grant, o decizie de acordare a unui grant sau un contract în cadrul Orizont 2020.
(4) Fără a aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament conțin dispoziții care autorizează în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri și investigații, conform competențelor care le revin.
CAPITOLUL IV
Monitorizarea și evaluarea
Articolul 31
Monitorizarea
(1) Comisia monitorizează anual punerea în aplicare a Orizont 2020, a programului său specific și a activităților EIT. Această monitorizare, care are la bază probe cantitative și, după caz, calitative, include informații cu privire la subiecte transversale, cum ar fi științele socioeconomice și umaniste, durabilitatea și schimbările climatice, inclusiv informații privind volumul cheltuielilor legate de schimbările climatice, participarea IMM-urilor, participarea sectorului privat, egalitatea de gen, extinderea participării și progresele monitorizate pe baza indicatorilor de performanță. De asemenea, monitorizarea include informații privind amploarea finanțării pentru parteneriatele public-privat și public-public, inclusiv pentru inițiativele de programare în comun. Monitorizarea finanțării pentru parteneriatele public-privat este realizată, după caz, în strânsă consultare cu participanții.
(2) Comisia raportează și pune la dispoziția publicului rezultatele acestei monitorizări.
Articolul 32
Evaluarea
(1) Evaluările sunt efectuate suficient de devreme pentru a putea fi avute în vedere în procesul de luare a deciziilor.
(2) Până la 31 decembrie 2017, Comisia efectuează, cu sprijinul experților independenți selectați pe baza unui proces transparent, o evaluare a EIT, având în vedere evaluarea prevăzută la articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 294/2008. Cererea de propuneri pentru CCI-uri din 2008 se lansează cu condiția unui rezultat pozitiv al acestei evaluări. Evaluarea analizează progresele realizate de EIT în raport cu:
(a)
nivelul de utilizare și eficiența utilizării fondurilor alocate în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament, făcând distincție între fondurile utilizate pentru lansarea primului val de CCI-uri și efectul fondurilor inițiale asupra fazelor ulterioare, precum și capacitatea EIT de a atrage fonduri de la partenerii din CCI-uri și în special din sectorul privat, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 294/2008;
(b)
contribuția EIT și a CCI-urilor la prioritatea privind „Provocările societale” și la obiectivul specific privind „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” și performanța evaluată pe baza indicatorilor definiți în anexa I;
(c)
contribuția EIT și a CCI-urilor la integrarea învățământului superior, a cercetării și a inovării;
(d)
capacitatea CCI-urilor de a integra parteneri noi relevanți, acolo unde aceștia pot genera valoare adăugată.
(3) Până la 31 decembrie 2017 și luând în considerare evaluarea ex-post a celui de Al șaptelea program-cadru care trebuie finalizată până la 31 decembrie 2015 și evaluarea EIT, Comisia efectuează, cu sprijinul experților independenți, selectați pe baza unui proces transparent, o evaluare intermediară a programului-cadru Orizont 2020, a programului său specific, inclusiv a Consiliului European pentru Cercetare (CEC), și a activităților EIT.
Evaluarea intermediară analizează progresele realizate de diferitele componente ale Orizont 2020, pe baza:
(a)
îndeplinirii (la nivelul rezultatelor și al progreselor înregistrate în vederea obținerii impacturilor, după caz, pe baza indicatorilor evidențiați în anexa II la programul specific) obiectivelor Orizont 2020 și a menținerii relevanței tuturor măsurilor conexe;
(b)
a eficienței și utilizării resurselor, cu accent special pe aspectele transversale și alte elemente prevăzute la articolul 14 alineatul (1); și
(c)
a valorii adăugate pentru Uniune.
În cadrul evaluării intermediare, atât parteneriatele public-privat existente, cât și cele noi, inclusiv inițiativele tehnologice comune, se supun unei evaluări aprofundate care include, printre altele, analiza deschiderii, transparenței și eficacității lor. Această evaluare ține cont de evaluarea EIT, astfel cum se prevede la articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 294/2008, astfel încât să se permită o evaluare bazată pe principii comune.
Ca parte a evaluării intermediare, CRI dace obiectul unei evaluări aprofundate care include, printre altele, evaluarea contribuției sale la inovare, participarea industriei, participarea noilor solicitanți, eficacitatea operațională și finanțarea, precum și mobilizarea investițiilor private. Continuarea punerii în aplicare a CRI se decide pe baza rezultatelor evaluării și poate fi ajustată sau extinsă în consecință.
Evaluarea intermediară ia în considerare aspecte legate de diseminarea și de exploatarea rezultatelor cercetării.
Evaluarea intermediară ia, de asemenea, în considerare posibilitățile de simplificare suplimentară și aspecte legate de accesul la oportunități de finanțare pentru participanții din toate regiunile și pentru sectorul privat, în special pentru IMM-uri și pentru promovarea echilibrului de gen. De asemenea, aceasta ia în calcul și contribuția măsurilor la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, rezultatele în ceea ce privește impactul pe termen lung al măsurilor precedente și gradul de sinergie și de interacțiune cu alte programe de finanțare ale Uniunii, inclusiv fondurile SIE.
Ca parte a evaluării intermediare, modelul de finanțare al Orizont 2020 se evaluează în profunzime, printre altele, în funcție de următorii indicatori:
-
participarea participanților care dispun de infrastructuri de cercetare de ultimă generație sau care au experiență în utilizarea contabilizării costurilor totale în cadrul celui de Al șaptelea program-cadru;
-
simplificarea pentru participanții care dispun de infrastructuri de cercetare de ultimă generație sau care au experiență în utilizarea contabilizării costurilor totale în cadrul celui de Al șaptelea program-cadru;
-
acceptarea practicilor contabile uzuale ale beneficiarilor;
-
amploarea utilizării sistemului de recompensare suplimentară a personalului menționat la articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 1290/2013.
De asemenea, evaluarea intermediară ia în considerare, după caz, informații privind coordonarea cu activitățile de cercetare și inovare desfășurate de statele membre, inclusiv în domenii în care există inițiative de programare comună.
(4) Până la 31 decembrie 2023, Comisia efectuează, cu sprijinul experților independenți, selectați pe baza unui proces transparent, o evaluare ex-post a Orizont 2020, a programelor sale specifice și a activităților derulate de EIT. Evaluarea respectivă include fundamentarea, punerea în aplicare și realizările, precum și impactul pe termen mai lung și viabilitatea măsurilor, pentru a contribui la decizia asupra posibilei reînnoiri, modificări sau suspendări a oricărei măsuri subsecvente. Evaluarea ia în considerare aspecte legate de diseminarea și de exploatarea rezultatelor cercetării.
(5) Indicatorii de performanță pentru evaluarea progreselor înregistrate în raport cu obiectivul general al Orizont 2020 și pentru EIT, astfel cum sunt prevăzuți în introducerea anexei I, precum și indicatorii de performanță ai obiectivelor specifice, astfel cum sunt stabiliți în programul specific, inclusiv liniile generale relevante, oferă baza minimă de evaluare a gradului de îndeplinire a obiectivelor Orizont 2020.
(6) Atunci când acest lucru este oportun și fezabil, statele membre comunică Comisiei datele și informațiile necesare pentru a permite monitorizarea și evaluarea măsurilor respective.
(7) Comisia comunică concluziile evaluărilor menționate în prezentul articol, însoțite de observațiile sale, Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.
TITLUL III
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 33
Abrogare și dispoziții tranzitorii
(1) Decizia nr. 1982/2006/CE se abrogă cu începere de la 1 ianuarie 2014.
(2) Sub rezerva alineatului (1), acțiunile inițiate în temeiul Deciziei nr. 1982/2006/CE și obligațiile financiare legate de acțiunile respective continuă să fie reglementate de respectiva decizie până la finalizarea lor.
(3) Pachetul financiar menționat la articolul 6 din prezentul regulament poate acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziției de la măsurile adoptate în conformitate cu Decizia nr. 1982/2006/CE la Orizont 2020.
Articolul 34
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptată la Strasbourg, 11 decembrie 2013.