NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 512/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se mění nařízení (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Z kombinovaných ustanovení článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (3) ve spojení s článkem 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (4) vyplývá, že Agentura pro evropský GNSS (dále jen „agentura“) má zajišťovat bezpečnostní akreditaci evropských družicových navigačních systémů (dále jen „systémy“) a za tímto účelem dávat podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sledovat je a provádět bezpečnostní prověrky.
(2)
Tyto systémy jsou vymezeny v článku 2 nařízení (EU) č.1285/2013. Jedná se o složité systémy a do jejich zřízení a provozu je zapojena řada zúčastněných stran s různými úlohami. V této souvislosti je nanejvýš důležité, aby všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů Galileo a EGNOS (dále jen „programy“) nakládaly s utajovanými informacemi EU a chránily je v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými v bezpečnostních pravidlech Komise a v bezpečnostních pravidlech Rady na ochranu utajovaných informací EU a aby se v případě potřeby na všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů vztahoval článek 17 nařízení (EU) č. 1285/2013, který zaručuje rovnocennou úroveň ochrany utajovaných informací EU.
(3)
Zúčastněnými stranami, které se podílejí na procesu bezpečnostní akreditace a jsou jím ovlivněny, jsou Komise, příslušné agentury Unie, Evropská kosmická agentura (dále jen „ESA“), členské státy a strany zapojené do společné akce Rady 2004/552/SZBP (5).
(4)
S ohledem na zvláštní povahu a složitost uvedených systémů, jednotlivé subjekty zapojené do jejich zavádění a různorodost potenciálních uživatelů by bezpečnostní akreditace měla být usnadněna prostřednictvím řádné konzultace všech příslušných stran, jako jsou vnitrostátní orgány členských států a třetích zemí provozující sítě napojené na systém zřízený v rámci programu Galileo pro poskytování veřejné regulované služby („public regulated service“, dále jen „PRS“), další příslušné orgány členských států, ESA nebo, pokud to stanoví mezinárodní dohoda, třetí země, na jejichž území jsou umístěny pozemní stanice těchto systémů.
(5)
Má-li být umožněno náležité plnění úkolů souvisejících s bezpečnostní akreditací je nanejvýš důležité, aby Komise poskytovala veškeré informace nezbytné k jejich plnění. Je rovněž důležité, aby byly činnosti v rámci bezpečnostní akreditace koordinovány s prací orgánů pověřených řízením programů v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 a dalších subjektů odpovědných za provádění bezpečnostních předpisů.
(6)
Přístup týkající se hodnocení a řízení rizik by měl být uplatňován v souladu s osvědčenými postupy. Měl by zahrnovat používání bezpečnostních opatření v souladu s pojmem hloubkové ochrany. Měla by zohledňovat pravděpodobnost, že se naplní riziko nebo dojde k obávané události. Měl by být rovněž přiměřený, vhodný a nákladově efektivní, měl by zohledňovat náklady spojené s prováděním opatření ke snížení rizika v porovnání s následným přínosem pro bezpečnost. Cílem hloubkové ochrany je zvýšení bezpečnosti systémů provedením technických a netechnických bezpečnostních opatření, která jsou uspořádána jako několik ochranných vrstev.
(7)
Vývoj, včetně příslušných souvisejících výzkumných činností, a výroba přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS představují zvlášť citlivé činnosti. Je proto nezbytné, aby byly zavedeny postupy pro udělování povolení výrobcům přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS.
(8)
Kromě toho by se vzhledem k potenciálně vysokému počtu sítí a vybavení připojených k systému zřízenému v rámci programu Galileo, zejména pro používání PRS, měly ve strategii bezpečnostní akreditace definovat zásady bezpečnostní akreditace těchto sítí a tohoto vybavení s cílem zajistit jednotnost bezpečnostní akreditace, aniž by tím byla dotčena pravomoc vnitrostátních subjektů členských států příslušných pro bezpečnostní otázky. Uplatňování těchto zásad by umožnilo důsledně řídit rizika a omezilo potřebu provádět všechna opatření ke snížení rizik na úrovni systému, což by mělo nežádoucí dopad na náklady, harmonogram, výkonnost a poskytování služeb.
(9)
Prostředky a opatření chránící před elektromagnetickým vyzařováním (tj. před elektronickým odposlechem) a kryptografické prostředky používané k zajištění bezpečnosti systémů by měly být posuzovány a schvalovány vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky země, v níž je podnik vyrábějící tyto prostředky usazen. Co se týče kryptografických prostředků, toto posuzování a schvalování by mělo být doplněno v souladu se zásadami stanovenými v bodech 26 až 30 přílohy IV rozhodnutí Rady 2013/488/EU (6). Orgán odpovědný za bezpečnostní akreditaci systémů by měl potvrdit výběr těchto schválených prostředků a opatření při zohlednění celkových bezpečnostních požadavků systémů.
(10)
Nařízení (EU) č. 912/2010, a zejména ustanovení kapitoly III uvedeného nařízení, výslovně stanoví podmínky, za kterých musí agentura plnit své úkoly týkající se bezpečnostní akreditaci systémů. Zejména stanoví, že rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci musí být v zásadě přijímána nezávisle na Komisi a na subjektech odpovědných za provádění programů a že orgán pro bezpečnostní akreditaci systémů by měl být v rámci agentury nezávislým orgánem, který rozhoduje nezávisle.
(11)
V souladu s touto zásadou zřizuje nařízení (EU) č. 912/2010 radu pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“), která vedle správní rady a výkonného ředitele představuje jeden ze tří orgánů agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní týkající se bezpečnostní akreditace, které byly svěřeny agentuře, a je oprávněna jménem agentury přijímat rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by měla přijmout svůj jednací řád a jmenovat svého předsedu.
(12)
Vzhledem k tomu, že v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 má bezpečnost programů, včetně bezpečnosti systémů a jejich fungování, zajišťovat Komise, měla by být činnost rady pro bezpečnostní akreditaci omezena na bezpečnostní akreditaci systémů a neměly by jí být dotčeny úkoly a povinnosti Komise. To by se mělo vztahovat zejména na úkoly a povinnosti Komise podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (7), včetně přijetí jakéhokoli dokumentu souvisejícího s bezpečností prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, prováděcího aktu nebo jiným způsobem, který je v souladu s uvedenými články. Aniž jsou dotčeny tyto úkoly a povinnosti Komise, by však měla rada pro bezpečnostní akreditaci být vzhledem ke své zvláštní odborné způsobilosti oprávněna poskytovat Komisi v rámci svých pravomocí poradenství týkající se vypracovávání návrhů aktů podle uvedených článků.
(13)
Mělo by být rovněž zajištěno, aby prováděním činností souvisejících s bezpečnostní akreditací nebyly dotčeny vnitrostátní pravomoci a výsady členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
(14)
Pojmy „audity“ a „testy“ mohou ve vztahu k bezpečnosti zahrnovat bezpečnostní hodnocení, inspekce, přezkumy, audity a testy.
(15)
Má-li rada pro bezpečnostní akreditaci provádět své činnosti účinně a efektivně, měla by mít možnost zřizovat podřízené orgány, které by jednaly na základě jejích pokynů. Měla by zejména zřídit panel, který ji bude nápomocen při vypracovávání rozhodnutí.
(16)
Pod dozorem rady pro bezpečnostní akreditaci by měla být zřízena skupina odborníků z členských států k plnění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU. Tato skupina by měla být zřízena dočasně za účelem zajištění nepřetržité správy bezpečnostních komunikačních položek po dobu zaváděcí fáze programu Galileo. V dlouhodobějším horizontu, až bude systém zřízený na základě programu Galileo plně zprovozněn, by mělo být uplatňováno udržitelné řešení pro plnění těchto provozních úkolů.
(17)
Nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví rámec veřejné správy programů na období 2014-2020. Celkovou odpovědnost za programy svěřuje Komisi. Mimoto rozšiřuje úkoly svěřené agentuře, a zejména stanoví, že agentura hraje při využívání systémů a maximalizaci jejich socioekonomických přínosů důležitou roli.
(18)
S ohledem na tyto nové souvislosti je nezbytné zajistit, aby rada pro bezpečnostní akreditaci mohla úkol, který jí byl svěřen, vykonávat zcela nezávisle, a to zejména nezávisle na ostatních orgánech a činnostech agentury, a zabránit jakémukoli střetu zájmů. Je proto důležité, aby i v rámci agentury byly činnosti spojené s bezpečnostní akreditací více odděleny od ostatních činností, jako jsou řízení bezpečnostního střediska systému Galileo, podíl na komercializaci systémů a všechny činnosti, kterými by Komise mohla agenturu pověřit, a to zejména činnosti spojené s využíváním systémů. Za tímto účelem by měla rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury pod její kontrolou pracovat způsobem, který zajistí jejich samostatnost a nezávislost na jiných činnostech agentury. Jednotlivé činnosti v rámci agentury by měly být konkrétně a efektivně strukturálně odděleny nejpozději k 1. lednu 2014. Vnitřní pravidla agentury vztahující se na zaměstnance by rovněž měla zajistit samostatnost a nezávislost zaměstnanců provádějících činnosti související s bezpečnostní akreditací ve vztahu k zaměstnancům vykonávajícím jiné činnosti agentury.
(19)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být změněno za účelem posílení nezávislosti a rozšíření pravomocí rady pro bezpečnostní akreditaci a jejího předsedy a uvedení těchto pravomocí do všestranného souladu s pravomocemi správní rady a výkonného ředitele agentury, přičemž by mělo stanovit povinnost různých orgánů agentury vzájemně spolupracovat.
(20)
Při jmenování členů těchto rad a volbě jejich předsedy a místopředsedy by měl být ve vhodných případech zohledněn význam vyváženého zastoupení mužů a žen. Dále by se mělo rovněž přihlížet k příslušným řídicím, administrativním a rozpočtovým schopnostem.
(21)
Tu část pracovních programů agentury, která popisuje provozní činnosti spojené s bezpečnostní akreditací systémů, jakož i část výroční zprávy o činnostech a výhledech agentury, která se týká bezpečnostní akreditace systémů, by měla vypracovávat a schvalovat místo správní rady rada pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by je měla včas předávat správní radě, aby mohly být zahrnuty do pracovního programu a do výroční zprávy agentury. Rovněž by měla vykonávat disciplinární pravomoc nad svým předsedou.
(22)
Pokud jde o předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci, bylo by vhodné, aby mu byla ve vztahu k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací svěřena podobná úloha, jakou má v případě ostatních činností agentury výkonný ředitel. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by proto měl kromě funkce zastupování agentury, již stanovené nařízením (EU) č. 912/2010, řídit bezpečnostní akreditaci pod vedením rady pro bezpečnostní akreditaci a měl by zajišťovat provádění té části pracovních programů agentury, která souvisí s akreditací. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by rovněž měl na žádost Evropského parlamentu nebo Rady předložit zprávu o plnění úkolů rady pro bezpečnostní akreditaci a učinit před nimi prohlášení.
(23)
Měly by se stanovit vhodné postupy, které pro případ, že správní rada neschválí pracovní programy agentury, zajistí, že tím nebude dotčeno bezpečnostní akreditační řízení a že může pokračovat bez přerušení.
(24)
Vzhledem k tomu, že je do programů evropského GNSS, včetně otázek bezpečnosti, zapojena řada třetích zemí a že se do nich mohou zapojit mezinárodní organizace, včetně otázek bezpečnosti, je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro zástupce mezinárodních organizací a třetích zemí, zejména Švýcarska, s nímž by měla být uzavřena dohoda o spolupráci (8), aby se mohli výjimečně a za určitých podmínek podílet na práci rady pro bezpečnostní akreditaci. Tyto podmínky by měly být s přihlédnutím k bezpečnostním otázkám, a zejména k ochraně utajovaných informací EU, stanoveny v mezinárodní dohodě podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), která bude uzavřena s Unií. Dohoda o spolupráci v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím (9), jakož i protokoly 31 a 37 k Dohodě EHP již stanoví rámec pro účast Norska. Vzhledem ke zvláštní odborné způsobilosti rady pro bezpečnostní akreditaci by mělo být možné před zahájením vyjednávání o těchto mezinárodních dohodách nebo v jeho průběhu ji konzultovat v oblasti spadající do její působnosti.
(25)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by mělo být uvedeno do souladu se zásadami, které jsou obsaženy ve společném přístupu týkajícím se decentralizovaných agentur, který Parlament přijal dne 5. července 2012, Rada dne 26. června 2012 a Komise dne 12. června 2012, zejména pokud jde o pravidla, podle kterých správní rada přijímá rozhodnutí, funkční období členů správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci a jejích předsedů, existenci víceletého pracovního programu, pravomoci správní rady v oblasti řízení zaměstnanců, hodnocení a revize nařízení, předcházení střetům zájmů a jejich řešení a nakládání s citlivými neutajovanými informacemi. Proces přijímání víceletého pracovního programu by měl být prováděn zejména v souladu se zásadou loajální spolupráce a s přihlédnutím k časovým omezením souvisejícím s tímto pracovním programem.
(26)
V souvislosti s předcházením střetu zájmů a s jejich řešením je důležité, aby si agentura vytvořila a uchovala pověst nestranného, věrohodného a vysoce profesionálního orgánu. Nikdy by neměl vzniknout oprávněný důvod k podezření, že na její rozhodnutí by mohly mít vliv zájmy, které jsou v rozporu s úlohou agentury jakožto orgánu sloužícího Unii jako celku, nebo soukromé zájmy či vazby kteréhokoli z členů agentury nebo vyslaných národních odborníků či pozorovatelů nebo kteréhokoli z členů správní rady či rady pro bezpečnostní akreditaci, které by byly nebo mohly být v rozporu s řádným plněním úředních povinností dotyčné osoby. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci by proto měly přijmout ucelený soubor pravidel upravujících střet zájmů, která budou platit pro celou agenturu. Tato pravidla by měla zohlednit doporučení Účetního dvora uvedená v jeho zvláštní zprávě č. 15 z roku 2012, která byla vypracována na žádost Evropského parlamentu, jakož i potřebu předejít střetu zájmů mezi členy správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci.
(27)
Pro zajištění transparentního chodu agentury je třeba, aby byl její jednací řád zveřejněn. Je však třeba chránit některé veřejné a soukromé zájmy stanovením výjimek. Pro zajištění řádného fungování programů je třeba, aby víceleté a roční pracovní programy a výroční zpráva byly co nejpodrobnější. Z toho důvodu mohou obsahovat materiál, který je citlivý z hlediska bezpečnosti nebo smluvních vztahů. Bylo by proto vhodné uveřejňovat pouze shrnutí těchto dokumentů. V zájmu transparentnosti by však tato shrnutí měla být co nejúplnější.
(28)
Mělo by se rovněž zdůraznit, že pracovní programy agentury by měly být zaváděny na základě procesu řízení výkonnosti, včetně ukazatelů výkonnosti, za účelem účinného a efektivního hodnocení dosažených výsledků.
(29)
Pracovní programy agentury by měly rovněž obsahovat plánování zdrojů, včetně zdrojů lidských a finančních, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny, a při zohlednění toho, že výdaje spojené s novými požadavky na pracovníky agentury by měly být částečně vyváženy příslušným omezením rozsahu plánu pracovních míst Komise v průběhu stejného období, tj. od roku 2014 do roku 2020.
(30)
Aniž je dotčeno politické rozhodnutí o umístění sídel agentur Unie, potřeba zeměpisného rozložení a cíle stanovené členskými státy, pokud jde o sídla nových agentur, které jsou obsaženy v závěrech zástupců členských států ze zasedání na úrovni hlav států nebo předsedů vlád konaného v Bruselu dne 13. prosince 2003 a připomenuty v závěrech Evropské rady z června roku 2008, měla by být v procesu rozhodování ohledně volby umístění místních úřadoven agentury zohledněna objektivní kritéria, včetně: dostupnosti budov, existence vhodných vzdělávacích zařízení pro děti zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, přístup na trh práce, k systému sociálního zabezpečení a k lékařské péči pro rodinné příslušníky zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, jakož i náklady na zřízení a provozní náklady.
(31)
Hostitelské státy by měly prostřednictvím zvláštních ujednání zajistit nezbytné podmínky pro hladký chod agentury, jako například vhodné vzdělávací a dopravní možnosti.
(32)
Rozhodnutím 2010/803/EU (10) rozhodli zástupci vlád členských států, že sídlo agentury bude v Praze. Hostitelská dohoda mezi Českou republikou a agenturou byla uzavřena dne 16. prosince 2011 a vstoupila v platnost dnem 9. srpna 2012. Má se za to, že tato hostitelská dohoda a jiná zvláštní ujednání splňují požadavky nařízení (EU) č. 912/2010.
(33)
Finanční zájmy Unie mají být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, zvláště předcházením a odhalováním nesrovnalostí, prováděním šetření, zpětným získáváním ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případným ukládáním sankcí.
(34)
Vzhledem k tomu, že článek 8 nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví, že členské státy mohou poskytnout dodatečné finanční prostředky pro účely financování určitých prvků programů, je též třeba, aby agentura v případě, že se to ukáže jako nezbytné pro plnění jejích úkolů, mohla zadávat zakázky společně s členskými státy.
(35)
Agentura by měla uplatňovat bezpečnostní pravidla Komise na ochranu utajovaných informací EU. Měla by mít rovněž možnost stanovit pravidla pro nakládání s neutajovanými, ale jinak citlivými informacemi. Tato pravidla by se měla vztahovat pouze na zacházení s těmito údaji agenturou. Neutajované, avšak citlivé informace jsou informace nebo materiály, které by agentura měla chránit vzhledem k právním povinnostem stanoveným ve Smlouvách nebo vzhledem k jejich citlivosti. Zahrnují mimo jiné informace nebo materiály, na které se vztahuje povinnost zachování profesního tajemství podle článku 339 SFEU, informace související s otázkami uvedenými v článku 4 nařízení (ES) Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001 (11) nebo informace spadající do působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (12).
(36)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 912/2010 se mění takto:
1)
Články 2 až 8 se nahrazují tímto:
„Článek 2
Úkoly
Úkoly agentury jsou stanoveny v článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (13).
Článek 3
Orgány
1. Orgány agentury jsou:
a)
správní rada;
b)
výkonný ředitel;
c)
rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“).
2. Orgány agentury vykonávají své úkoly, jež jsou vymezeny v článcích 6, 8 a 11.
3. Správní rada a výkonný ředitel, rada pro bezpečnostní akreditaci a její předseda vzájemně spolupracují, aby zajistili fungování agentury a koordinaci jejích orgánů v souladu s postupy stanovenými vnitřními předpisy agentury, jako jsou jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům.
Článek 4
Právní postavení, místní úřadovny
1. Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou právo daného státu přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Agentura se může rozhodnout zřídit místní úřadovny v členských státech, s výhradou jejich souhlasu, nebo ve třetích zemích účastnících se činnosti agentury podle článku 23.
4. Volba umístění těchto úřadoven se řídí objektivními kritérii stanovenými tak, aby byl zajištěn hladký chod agentury.
Podmínky zřízení a fungování agentury v hostitelských členských státech a hostitelských třetích zemích, jakož i výhody, které tyto státy a země poskytují výkonnému řediteli, členům správní rady a radě pro bezpečnostní akreditaci, zaměstnancům agentury a jejich rodinným příslušníkům, budou stanoveny ve zvláštních ujednáních uzavřených mezi agenturou a těmito státy a zeměmi. Tato zvláštní ujednání schvaluje správní rada.
5. Hostitelský členský stát a hostitelské třetí země poskytnou na základě zvláštních ujednání uvedených v odstavci 4 nezbytné podmínky pro hladký chod agentury.
6. S výhradou čl. 11a odst. 1 písm. f) zastupuje agenturu její výkonný ředitel.
Článek 5
Správní rada
1. Zřizuje se správní rada k provádění úkolů uvedených v článku 6.
2. Správní rada se skládá z:
a)
jednoho zástupce jmenovaného každým členským státem;
b)
čtyř zástupců jmenovaných Komisí;
c)
jednoho zástupce bez hlasovacího práva jmenovaného Evropským parlamentem.
Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci jsou jmenování na základě jejich úrovně příslušných zkušeností a odbornosti.
Funkční období členů správní rady je čtyřleté s možností jednoho opětovného jmenování. Evropský parlament, Komise a členské státy usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců ve správní radě byla co nejmenší.
Předseda a místopředseda rady pro bezpečnostní akreditaci, jakož i zástupce vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a zástupce Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“) jsou k účasti na zasedání správní rady přizváni jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jednacím řádu správní rady.
3. Je-li to vhodné, účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a podmínky této účasti se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem správní rady.
4. Správní rada zvolí ze svých členů předsedu a místopředsedu. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti. Funkční období předsedy a místopředsedy je dvouleté, s možností jednoho opětovného jmenování, a končí v okamžiku, kdy předseda nebo místopředseda přestávají být členy správní rady.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva.
5. Zasedání správní rady svolává předseda.
Výkonný ředitel agentury se za běžných okolností účastní jednání, pokud předseda nerozhodne jinak.
Zasedání správní rady se pravidelně konají dvakrát do roka. Zasedání správní rada se dále může konat z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně třetiny svých členů.
Správní rada může přizvat jakoukoli osobu, jejíž stanovisko může být důležité, k účasti na svých zasedáních jako pozorovatele. Členům správní rady mohou být v souladu s jednacím řádem správní rady nápomocni poradci nebo odborníci.
Agentura zajišťuje činnosti sekretariátu správní rady.
6. Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.
Dvoutřetinová většina všech členů správní rady s hlasovacím právem je nezbytná pro volbu a odvolání předsedy a místopředsedy správní rady podle odstavce 4 a pro přijímání rozpočtu a pracovních programů.
7. Každý zástupce členských států a Komise má jeden hlas. Výkonný ředitel agentury nehlasuje. Rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 písm. a) a b) a čl. 6 odst. 5, kromě záležitostí upravených v kapitole III, se nepřijmou, pokud zástupci Komise nebudou hlasovat kladně.
Jednací řád správní rady stanoví podrobnější úpravu hlasování, zejména podmínky zastupování jednoho člena správní rady jiným členem.
Článek 6
Úkoly správní rady
1. Správní rada zajišťuje, aby agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením úkoly, které jsou jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí, aniž jsou dotčeny pravomoci vztahující se k činnostem podle kapitoly III, které byly radě pro bezpečnostní akreditaci svěřeny.
2. Správní rada rovněž:
a)
přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 11 odst. 4 písm. a) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je konzultován ohledně tohoto víceletého pracovního programu za předpokladu, že účelem této konzultace je výměna názorů a výsledek není pro agenturu závazný;
b)
přijme každoročně do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury pro nadcházející rok, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. b);
c)
plní úkoly týkající se rozpočtu stanovené v čl. 13 odst. 5, 6, 10 a 11 a v čl. 14 odst. 5;
d)
dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 1 písm. a) bodě ii) nařízení (EU) č. 1285/2013;
e)
přijímá v souladu s článkem 21 tohoto nařízení prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14);
f)
schvaluje ujednání podle čl. 23 odst. 2, poté co konzultovala radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně ustanovení těchto ujednání, která se týkají bezpečnostní akreditace;
g)
přijímá technické postupy nezbytné pro plnění svých úkolů;
h)
přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. c), a předá ji do 1. července Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru;
i)
zajišťuje, aby byly náležitě provedeny závěry a doporučení vyplývající z hodnocení a auditů podle článku 26, jakož i z vyšetřování prováděného Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a ze všech zpráv o interním či externím auditu a předává rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledek hodnotících postupů;
j)
je výkonným ředitelem konzultována ohledně pověřovacích smluv uvedených v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 před jejich podpisem;
k)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele pracovní ujednání mezi agenturou a ESA podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013;
l)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele strategii proti podvodům;
m)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele podle potřeby organizační strukturu agentury;
n)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
3. Vůči zaměstnancům agentury vykonává správní rada pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování a pravomoci orgánu zmocněného uzavírat pracovní smlouvy ve smyslu služebního řádu úředníků Unie (15) (dále jen „služební řád“) a pracovního řádu ostatních zaměstnanců (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada postupem podle článku 110 služebního řádu přijme na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu ostatních zaměstnanců rozhodnutí, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel informuje správní radu o výkonu těchto přenesených pravomocí. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby.
Při uplatňování druhého pododstavce tohoto odstavce může správní rada, pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, rozhodnutím dočasně pozastavit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí, které výkonný ředitel přenesl na další osoby, a může tyto pravomoci vykonávat sama nebo je může přenést na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance než na výkonného ředitele.
Odchylně od druhého pododstavce tohoto odstavce je však správní rada povinna pravomoci uvedené v prvním pododstavci, pokud jde o přijímání zaměstnanců zapojených do činností spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změnu jejich pracovního zařazení a o disciplinární opatření přijímaná vůči těmto zaměstnancům, svěřit předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Postupem podle článku 110 služebního řádu správní rada přijme prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců. Při přijímání zaměstnanců, kteří se podílejí na činnostech spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změně jejich pracovního zařazení a při přijímání disciplinárních opatřeních vůči těmto zaměstnancům správní rada nejdříve konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci a její připomínky náležitě zohlední.
Přijme rovněž rozhodnutí, jímž se stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do agentury. Před přijetím tohoto rozhodnutí správní rada konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně vysílání národních odborníků podílejících se na činnostech spojených s bezpečnostní akreditací, které jsou uvedeny v kapitole III, a její připomínky náležitým způsobem zohlední.
4. Správní rada jmenuje výkonného ředitele a může jeho funkční období prodloužit nebo ukončit v souladu s čl. 15b odst. 3 a 4.
5. Správní rada vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem ve vztahu k jeho plnění úkolů, zejména pokud jde o bezpečnostní otázky spadající do pravomoci agentury, s výjimkou činností vykonávaných podle kapitoly III.
Článek 7
Výkonný ředitel
Agenturu řídí její výkonný ředitel, který vykonává své povinnosti pod dohledem správní rady, aniž jsou dotčeny pravomoci, které byly podle článku 11 svěřeny radě pro bezpečnostní akreditaci a podle článku 11a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise a správní rady, plní výkonný ředitel své povinnosti nezávisle a nesmí požadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády nebo jakéhokoli subjektu.
Článek 8
Úkoly výkonného ředitele
Výkonný ředitel plní tyto úkoly:
a)
zastupuje agenturu a, s výjimkou činností a rozhodnutí přijímaných podle kapitol II a III, podepisuje pověřovací smlouvy uvedené v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. j) tohoto nařízení;
b)
vypracuje pracovní ujednání mezi agenturou a Evropskou kosmickou agenturou podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013 a předloží je správní radě v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. k) tohoto nařízení a podepíše tato ujednání po jejich schválení správní radou;
c)
připravuje práci správní rady a podílí se na činnosti správní rady bez hlasovacího práva s výhradou čl. 5 odst. 5 druhého pododstavce;
d)
provádí rozhodnutí správní rady;
e)
připravuje víceleté a roční pracovní programy agentury a předkládá je správní radě ke schválení, s výjimkou částí připravených a přijatých radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. a) a b);
f)
provádí víceleté a roční pracovní programy, s výjimkou částí prováděných předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. b);
g)
vypracovává pro každé zasedání správní rady zprávu o pokroku v provádění ročního pracovního programu a případně víceletého pracovního programu, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. d);
h)
připravuje výroční zprávu o činnostech agentury a jejích výhledech a předkládá ji správní radě ke schválení, s výjimkou části připravené a schválené radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. c), která se týká činností spadajících do působnosti kapitoly III;
i)
přijímá veškerá potřebná opatření, včetně vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
j)
sestavuje odhad příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 13 a plní rozpočet v souladu s článkem 14;
k)
zajišťuje, aby byla agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska systému Galileo schopna reagovat na pokyny vydávané na základě společné akce Rady 2004/552/SZBP (16) a plnit svoji úlohu podle článku 6 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (17)
l)
zajišťuje předávání všech příslušných informací, zejména s ohledem na bezpečnost, mezi orgány agentury uvedenými v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení;
m)
sděluje Komisi názor agentury o technických a provozních specifikacích nezbytných pro zavádění změn v systémech v souladu s vývojem podle čl. 12 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) č. 1285/2013, včetně definice postupů pro převzetí a přezkum, jakož i výzkumných činností na podporu tohoto vývoje;
n)
vypracovává v případě otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III tohoto nařízení v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci organizační struktury agentury a předkládá je ke schválení správní radě;
o)
vykonává vůči zaměstnancům agentury pravomoci stanovené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci v rozsahu, v němž jsou na něj přeneseny tyto pravomoci podle čl. 6 odst. 3 druhého pododstavce;
p)
přijímá po schválení správní radou potřebná opatření ke zřízení místních úřadoven v členských státech nebo ve třetích zemích v souladu s článkem 4 odst. 3;
q)
zajišťuje, že je radě pro bezpečnostní akreditaci, orgánům uvedeným v čl. 11 odst. 11 a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci poskytnut sekretariát a všechny zdroje potřebné pro řádné fungování;
r)
vypracovává akční plán s cílem zajistit, aby došlo k provedení opatření vyplývajících ze závěrů a doporučení uvedených v hodnoceních a auditech podle článku 26 s výjimkou části akčního plánu týkající se činnosti podle kapitoly III a dvakrát do roka předkládá Komisi zprávu o pokroku, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Tato zpráva se rovněž předloží pro informaci správní radě;
s)
přijímá dále uvedená opatření na ochranu finančních zájmů Unie:
i)
preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti, přičemž uplatňuje účinná kontrolní opatření,
ii)
při zjištění nesrovnalostí vymáhá neoprávněně vyplacené částky a případně ukládá účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce;
t)
vypracovává strategii agentury proti podvodům, která je přiměřená riziku podvodů, s ohledem na analýzu nákladů a přínosů prováděných opatření a s přihlédnutím ke zjištěním a doporučením plynoucím z vyšetřování OLAF, a předkládá ji správní radě ke schválení.
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 8a
Pracovní programy a výroční zpráva
1. Ve víceletém pracovním programu agentury podle čl. 6 odst. 2 písm. a) se stanoví činnosti, které má agentura vykonat během období víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž agentura odpovídá. V tomto programu se stanoví celkové strategické plánování, včetně cílů, etap, očekávaných výsledků a ukazatelů výkonnosti, jakož i plánování zdrojů, včetně lidských a finančních zdrojů, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Zohlední se v něm výsledky hodnocení a auditů podle článku 26 tohoto nařízení. Pro informaci obsahuje tento víceletý pracovní program rovněž popis přenesení úkolů z Komise na agenturu, včetně úkolů v oblasti řízení programů podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
2. Roční pracovní program podle čl. 6 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení vychází z víceletého pracovního programu. Stanoví se v něm činnosti, které má agentura vykonat v nadcházejícím roce, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž je agentura odpovědná. Tento roční pracovní program obsahuje podrobné cíle a očekávané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Jasně se v něm uvádí, které úkoly byly doplněny, pozměněny nebo vypuštěny ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem, a změny v ukazatelích výkonnosti a jejich cílových hodnotách. Tento program rovněž stanoví lidské a finanční zdroje, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Pro informaci jsou v něm uvedeny úkoly, které Komise podle potřeby přenesla na agenturu na základě dohody s agenturou podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
3. Výkonný ředitel předloží víceletý a roční pracovní program po jejich přijetí správní radou Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a členským státům a zveřejní shrnutí těchto pracovních programů.
4. Výroční zpráva uvedená v čl. 8 písm. h) tohoto nařízení musí obsahovat informace o:
a)
provádění víceletého a ročního pracovního programu, i s ohledem na ukazatele výkonnosti;
b)
plnění rozpočtu a plánu personální (zaměstnanecké) politiky;
c)
systémech řízení a vnitřní kontroly agentury a pokroku dosaženém při provádění systémů řízení a technik podle čl. 11 písm. e) nařízení (EU) č. 1285/2013;
d)
veškerých opatřeních na zlepšení vlivu agentury na životní prostředí;
e)
výsledcích vnitřního a vnějšího auditu a opatřeních přijatých na základě doporučení vyplývajících z auditu a doporučení vydaných v souvislosti s udílením absolutoria;
f)
čestném prohlášení výkonného ředitele.
Shrnutí výroční zprávy se zveřejňuje.“
3)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1285/2013 se v případech, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo členských států, použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.“
4)
Články 10 a 11 se nahrazují tímto:
„Článek 10
Obecné zásady
Činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace, které jsou učeny pro systémy evropského GNSS a které jsou uvedeny v této kapitole, jsou prováděny v souladu s těmito zásadami:
a)
činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států;
b)
je třeba vynaložit úsilí, aby byla rozhodnutí přijímána na základě konsensu;
c)
činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny na základě přístupu hodnocení a řízení rizik, přičemž se zohlední rizika pro bezpečnost systémů evropského GNSS, jakož i dopad na náklady nebo na harmonogram každého opatření ke snížení rizik s přihlédnutím k cíli nesnižovat obecnou úroveň bezpečnosti systémů;
d)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci připravují a činí odborníci, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně;
e)
je třeba vynaložit úsilí, aby byly konzultovány všechny dotčené subjekty, které mají zájem na bezpečnostních otázkách;
f)
všechny příslušné zúčastněné strany musí provádět činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace v souladu se strategií bezpečnostní akreditace, aniž je dotčena úloha Evropské komise vymezená v nařízení (EU) č. 1285/2013;
g)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s řízením vymezeným v příslušné strategii bezpečnostní akreditace z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pověřenými bezpečnostní akreditací;
h)
soustavný, transparentní a plně srozumitelný proces sledování zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika pro systémy evropského GNSS, aby byla vymezena bezpečnostní opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou míru s ohledem na bezpečnostní potřeby Unie a jejích členských států a pro hladké fungování daných programů a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s pojetím hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje. Tento proces týkající se hodnocení a řízení bezpečnostních rizik probíhá jako cyklický proces a je prováděn společně zúčastněnými subjekty zapojenými do programů;
i)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci jsou přijímána zcela nezávisle, a to nezávisle na Komisi a jiných subjektech odpovědných za provádění programů a poskytování služeb, na výkonném řediteli a na správní radě agentury;
j)
činnosti bezpečnostní akreditace jsou prováděny s náležitým ohledem na nezbytnost odpovídající koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních předpisů;
k)
všechny zúčastněné subjekty zapojené do provádění programů chrání utajované informace EU a zachází s nimi v souladu se základními zásadami a minimálními standardy uvedenými v bezpečnostních pravidlech Rady a v bezpečnostních pravidlech Komise na ochranu utajovaných informací EU.
Článek 11
Rada pro bezpečnostní akreditaci
1. Zřizuje rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) k provádění úkolů uvedených v tomto článku.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní své úkoly, aniž je dotčena odpovědnost svěřená Komisi nařízením (EU) č. 1285/2013, zejména v otázkách týkajících se bezpečnosti, a aniž jsou dotčeny pravomoci členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
3. Pokud jde o bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS rada pro bezpečnostní akreditaci, jakožto orgán pro bezpečnostní akreditaci:
a)
vymezuje a schvaluje strategii bezpečnostní akreditace, v níž stanoví:
i)
rozsah činností nezbytných k provedení a zachování akreditace systémů evropského GNSS a jejich potenciálního propojení s jinými systémy,
ii)
bezpečnostní akreditační řízení týkající se evropských systémů GNSS se stupněm podrobnosti přiměřeným požadované úrovni jistoty a jasně uvádějící podmínky pro schválení; toto řízení probíhá v souladu s příslušnými požadavky, zejména s požadavky uvedenými v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013,
iii)
úlohu příslušných zúčastněných stran zapojených do akreditačního řízení,
iv)
harmonogram akreditace, shodný s fázemi programů, zejména pokud jde o zavádění infrastruktury, poskytování služeb a vývoj,
v)
zásady bezpečnostní akreditace sítí připojených k systémům a vybavení PRS připojeného k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, kterou provádí vnitrostátní subjekty členských států příslušné pro bezpečnostní otázky;
b)
přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci, zejména o schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů v jejich jednotlivých konfiguracích a pro jednotlivé služby do úrovně signálu ve vesmíru včetně, jakož i povolení k provozu pozemních stanic. Pokud jde o sítě a vybavení PRS připojené k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, přijímá rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí pouze o oprávnění subjektů vyvíjet a vyrábět přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly PRS s přihlédnutím k poradenství poskytnutému vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky, jakož i celkovým bezpečnostním rizikům.
c)
přezkoumává a, s výjimkou dokumentů, které má Komise přijmout podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, schvaluje veškerou dokumentaci týkající se bezpečnostní akreditace;
d)
poskytuje Komisi v oblasti své působnosti poradenství při vypracovávání návrhů znění aktů uvedených v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, včetně poradenství pro zavedení bezpečnostních provozních směrnic (SecOps), a předkládá prohlášení se svým závěrečným postojem;
e)
přezkoumává a schvaluje hodnocení bezpečnostního rizika vypracované v souladu s procesem sledování podle čl. 10 písm. h), s ohledem na soulad s dokumenty uvedenými v bodě c) tohoto odstavce a s dokumenty vypracovanými podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU; spolupracuje s Komisí při vymezování opatření ke snížení rizik;
f)
kontroluje provádění bezpečnostních opatření souvisejících s bezpečnostní akreditací systémů evropského GNSS tím, že uskuteční nebo zadá bezpečnostní hodnocení, kontroly či revize v souladu s čl. 12 písm. b) tohoto nařízení;
g)
potvrzuje výběr schválených prostředků a opatření, které chrání před elektronickým odposlechem (TEMPEST), a schválených kryptografických prostředků používaných k zajištění bezpečnosti systémů evropského GNSS;
h)
schvaluje nebo popřípadě se společně se subjektem příslušným pro bezpečnostní otázky účastní na společném schvalování propojení systémů evropského GNSS s jinými systémy;
i)
dohaduje s příslušným členským státem model pro kontrolu přístupu podle čl. 12 písm. c);
j)
informuje na základě zpráv o riziku uvedených v odstavci 11 tohoto článku Komisi o posouzení rizik, které provedla, a poskytuje Komisi poradenství o možnostech řešení přetrvávajících rizik v souvislosti s daným rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci;
k)
je nápomocna Radě, v úzké spolupráci s Komisí, při provádění společné akce 2004/552/SZBP na základě konkrétní žádosti Rady;
l)
provádí konzultace, které jsou nezbytné pro dosažení jejích úkolů.
4. Rada pro bezpečnostní akreditaci rovněž:
a)
připravuje a schvaluje část víceletého pracovního programu podle čl. 8a odst. 1, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do víceletého pracovního programu;
b)
připravuje a schvaluje část ročního pracovního programu podle čl. 8a odst. 2, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby byla mohla být zahrnuta do ročního pracovního programu;
c)
připravuje a schvaluje část výroční zprávy podle čl. 6 odst. 2 písm. h), která se týká činností a výhledů agentury podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností a výhledů, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do výroční zprávy;
d)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
5. Komise průběžně informuje radu pro bezpečnostní akreditaci o dopadu zamýšlených rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů a o provádění plánů řešení přetrvávajících rizik. Rada pro bezpečnostní akreditaci zohlední všechna tato stanoviska Komise.
6. Rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci jsou určena Komisi.
7. Rada pro bezpečnostní akreditaci se skládá z jednoho zástupce každého členského státu, jednoho zástupce Komise a jednoho zástupce vysokého představitele. Členské státy, Komise a vysoký představitel usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců v radě pro bezpečnostní akreditaci byla co nejmenší. Funkční období členů rady pro bezpečnostní akreditaci je čtyřleté s možností opětovného jmenování. Zástupce ESA je k účasti na zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci přizván jako pozorovatel. K účasti na těchto zasedáních mohou být ve výjimečných případech přizvání rovněž zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací jako pozorovatelé v případě záležitostí, které se těchto třetích zemí nebo mezinárodních organizací přímo týkají. Podmínky účasti zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem rady pro bezpečnostní akreditaci.
8. Rada pro bezpečnostní akreditaci volí ze svých členů předsedu a místopředsedu dvoutřetinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva. Rozhodnutí o odvolání přijímá dvoutřetinovou většinou hlasů.
Funkční období předsedy a místopředsedy rady pro bezpečnostní akreditaci je dvouleté s možností jednoho opětovného jmenování. Funkční období předsedy a místopředsedy končí v okamžiku, kdy přestanou být členy rady pro bezpečnostní akreditaci.
9. Rada pro bezpečnostní akreditaci má přístup k veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné, aby byly zajištěny příslušné funkce správní podpory a aby rada mohla, společně s orgány uvedenými v odstavci 11 plnit své úkoly nezávisle, zejména pokud nakládá s dokumenty, zahajuje a sleduje zavádění bezpečnostních postupů a provádí bezpečnostní audity systémů, připravuje rozhodnutí a pořádá svá zasedání. Rovněž má přístup k veškerým informacím agentury, které jsou pro plnění jejích úkolů nezbytné, aniž jsou dotčeny zásady samostatnosti a nezávislosti uvedené v čl. 10 písm. i).
10. Rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury, nad nimiž vykonává dohled, musí vykonávat svou činnost způsobem, který v souladu s cíli programu zaručuje samostatnost a nezávislost na ostatních činnostech agentury, zejména na provozních činnostech spojených s využitím systémů. Za tímto účelem se v rámci agentury zřídí účinné organizační oddělení zaměstnanců zapojených do činností podle této kapitoly od ostatních zaměstnanců agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci neprodleně informuje výkonného ředitele, správní radu a Komisi o veškerých okolnostech, které by mohly ohrozit její samostatnost nebo nezávislost. V případě, že nebude nalezeno žádné řešení v rámci agentury, posoudí situaci Komise po konzultování příslušných stran. Na základě výsledků tohoto posouzení Komise přijme příslušná zmírňující opatření, která má agentura uplatňovat, a informuje o nich Evropský parlament a Radu.
11. Rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zvláštní orgány, které se budou na základě jejích pokynů zabývat specifickými otázkami. Při zajišťování kontinuity své činnosti rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zejména panel, který provádí zejména přezkumy bezpečnostních analýz a testy za účelem vypracování příslušných zpráv o riziku s cílem napomoci jí při přípravě rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci může zřizovat skupiny odborníků, aby přispívaly k práci tohoto panelu, a tyto skupiny rozpouštět.
12. Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států a úloha svěřená agentuře podle čl. 14 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1285/2013, zřídí se v průběhu zaváděcí fáze programu Galileo pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci skupina odborníků z členských států k provádění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU, zejména pro:
i)
správu letových kódů a jiných kódů nezbytných pro fungování systému zřízeného v rámci programu Galileo,
ii)
ověření toho, že byly zavedeny a jsou uplatňovány postupy pro zaznamenávání klíčů PRS, bezpečné zacházení s nimi, jejich ukládání a distribuci.
13. Pokud nelze dosáhnout konsenzu v souladu s obecnými zásadami uvedenými v článku 10 tohoto nařízení, přijme rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí většinou hlasů, jak je stanoveno v článku 16 Smlouvy o Evropské unii a aniž je dotčen článek 9 tohoto nařízení. Zástupce Komise a zástupce vysokého představitele se hlasování neúčastní. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci podepisuje jménem rady pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí, která rada pro bezpečnostní akreditaci přijme.
14. Komise průběžně a neprodleně informuje Evropský parlament a Radu o dopadu přijatých rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů. Pokud se Komise domnívá, že rozhodnutí přijaté radou pro bezpečnostní akreditaci může mít významný dopad na řádné provádění programů, například pokud jde o náklady, harmonogram nebo plnění, okamžitě informuje Evropský parlament a Radu.
15. Komise může s ohledem na stanoviska Evropského parlamentu a Rady, která by měla být předložena ve lhůtě jednoho měsíce, přijmout vhodná opatření v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013.
16. Správní rada je pravidelně informována o průběhu práce rady pro bezpečnostní akreditaci.
17. Harmonogram práce rady pro bezpečnostní akreditaci musí zohledňovat roční pracovní program podle článku 27 nařízení (EU) č. 1285/2013.“
5)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 11a
Úkoly předsedy rady pro bezpečnostní akreditaci
1. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci plní tyto úkoly:
a)
řídí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci bezpečnostní akreditaci;
b)
provádí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci příslušnou část víceletých a ročních pracovních programů agentury, na kterou se vztahuje tato kapitola;
c)
spolupracuje s výkonným ředitelem ve snaze pomoci mu s přípravou návrhu plánu podle čl. 13 odst. 3 a organizačních struktur agentury;
d)
připravuje část zprávy o pokroku podle čl. 8 písm. g) týkající se provozních činností podle této kapitoly, a předkládá ji radě pro bezpečnostní akreditaci a výkonnému řediteli včas, aby mohla být zahrnuta do zprávy o pokroku;
e)
připravuje část výroční zprávy uvedené v čl. 8 písm. h) a akčního plánu uvedeného v čl. 8 písm. r) týkající se provozních činností podle této kapitoly a včas je předloží výkonnému řediteli;
f)
zastupuje agenturu, pokud jde o činnosti a rozhodnutí podle této kapitoly;
g)
vykonává vůči zaměstnancům agentury, kteří se podílejí na činnostech podle této kapitoly, pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci, které na něj byly přeneseny v souladu s čl. 6 odst. 3 čtvrtým pododstavcem.
2. Co se týče činností podle této kapitoly, mohou Evropský parlament a Rada vyzvat předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné i pokud jde o víceletý a roční pracovní program.“
6)
V článku 12 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
umožní řádně pověřeným osobám, jež byly jmenovány radou pro bezpečnostní akreditaci, se souhlasem vnitrostátních subjektů příslušných pro bezpečnostní otázky a pod jejich dohledem přístup k veškerým informacím a do veškerých oblastí či míst, které souvisejí s bezpečností systémů a spadají do pravomoci členských států, aniž by docházelo k diskriminaci na základě státní příslušnosti státních příslušníků členských států, a to mimo jiné pro účely bezpečnostních auditů a testů, o nichž rozhodla rada pro bezpečnostní akreditaci a pro potřeby procesu sledování bezpečnostních rizik podle čl. 10 písm. h). Tyto audity a testy se provádí v souladu s těmito zásadami:
i)
zdůrazňuje se význam bezpečnosti a účinného řízení rizik u kontrolovaných subjektů,
ii)
doporučují se protiopatření za účelem zmírnění konkrétních dopadů, které může přinášet ztráta důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti utajovaných informací.“
7)
Článek 13 se mění takto:
a)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Výkonný ředitel vypracuje v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci pro činnosti podle kapitoly III návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž jasně rozliší mezi prvky návrhu odhadu souvisejícími s činnostmi v oblasti bezpečnostní akreditace a ostatními činnostmi agentury. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci může vypracovat stanovisko k tomuto návrhu a výkonný ředitel předá návrh odhadu spolu s tímto stanoviskem správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci spolu s návrhem plánu pracovních míst.“;
b)
odstavce 5 a 6 se nahrazují tímto:
„5. Každý rok sestaví správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů a v případě činností podle kapitoly III v úzké spolupráci s radou pro bezpečnostní akreditaci konečný odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.
6. Správní rada předá tento odhad, včetně návrhu plánu pracovních míst, spolu s předběžným ročním pracovním programem do 31. března Komisi a třetím zemím nebo mezinárodním organizacím, se kterými Unie uzavřela dohody v souladu s čl. 23 odst. 1.“
8)
V článku 14 se odstavec 10 nahrazuje tímto:
„10. Na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 30. dubna roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N; výjimkou je plnění části rozpočtu, která zahrnuje úkoly, jež jsou případně podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 svěřeny agentuře, a na kterou se vztahuje postup uvedený v článcích 164 a 165 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (18).
9)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA IVa
LIDSKÉ ZDROJE
Článek 15a
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury se vztahují služební řád úředníků Unie, pracovní řád ostatních zaměstnanců a prováděcí pravidla ke služebnímu a pracovnímu řádu společně přijatá orgány Evropské unie.
2. Zaměstnanci agentury jsou zaměstnanci přijatí podle potřeby agenturou pro plnění jejích úkolů. Musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají.
3. Vnitřní předpisy agentury, jako je jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům zaručují samostatnost a nezávislost zaměstnanců vykonávajících činnosti bezpečnostní akreditace na zaměstnancích vykonávajících jiné činnosti agentury podle čl. 10 písm. i).
Článek 15b
Jmenování výkonného ředitele a jeho funkční období
1. Výkonný ředitel se přijme jako dočasný zaměstnanec agentury v souladu s čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
2. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a jinde.
Kandidát vybraný správní radou může být vyzván, aby při nejbližší příležitosti učinil prohlášení před Evropským parlamentem a zodpověděl otázky jeho poslanců.
Pro účely uzavření smlouvy s výkonným ředitelem agenturu zastupuje předseda správní rady.
Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou svých členů.
3. Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na jeho konci Komise provede hodnocení, ve kterém zohlední výsledky výkonného ředitele a budoucí úkoly a výzvy agentury.
Na návrh Komise zohledňující hodnocení uvedené v prvním pododstavci může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše čtyř let.
Rozhodnutí o prodloužení funkčního období výkonného ředitele přijímá správní rada dvoutřetinovou většinou svých členů.
Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se poté, co jeho prodloužený mandát skončí, nemůže zúčastnit výběrového řízení na totéž místo.
Správní rada informuje Evropský parlament o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele. Výkonný ředitel může být vyzván, aby před tímto prodloužením učinil prohlášení před příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho poslanců.
4. Správní rada může výkonného ředitele na návrh Komise nebo jedné třetiny svých členů odvolat rozhodnutím dvoutřetinové většiny svých členů.
5. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné, i pokud jde o víceletý a roční pracovní program. Tato výměna názorů se nemůže týkat otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III.
Článek 15c
Vyslaní národní odborníci
Agentura může rovněž využívat národní odborníky. Tito odborníci musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají. Na tyto zaměstnance se nevztahuje služební řád, ani pracovní řád ostatních zaměstnanců.“
10)
Články 16 a 17 se nahrazují tímto:
„Článek 16
Předcházení podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jiné nedovolené činnosti se na agenturu bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (19). Za tím účelem agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (20) a přijme příslušné předpisy vztahující se na zaměstnance agentury a na vyslané národní odborníky za použití vzorového rozhodnutí uvedeného v příloze uvedené dohody.
2. Účetní dvůr je oprávněn kontrolovat příjemce finančních prostředků agentury, smluvní strany a jejich subdodavatele, kteří prostřednictvím agentury obdrželi prostředky Unie, na základě dokumentů, které jsou mu dány k dispozici, a za použití inspekcí na místě.
3. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie může OLAF v případě grantů financovaných agenturou nebo zakázek zadaných agenturou provádět vyšetřování, jakož i kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (21).
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3 tohoto článku, musí dohody o spolupráci, které agentura uzavírá se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, zakázky a grantové dohody, jež agentura uzavírá se třetími stranami, a veškerá rozhodnutí agentury týkající se financování výslovně stanovit, že Účetní dvůr a OLAF mohou provádět kontroly a vyšetřování v rozsahu svých pravomocí.
Článek 17
Výsady a imunity
Na agenturu a její zaměstnance uvedené v článku 15a se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
11)
Článek 18 se zrušuje.
12)
Články 22 a 23 se nahrazují tímto:
„Článek 22
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných nebo citlivých informací
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Komise týkající se ochrany utajovaných informací EU.
2. Agentura může ve svých vnitřních pravidlech zavést ustanovení pro nakládání s neutajovanými, avšak citlivými informacemi. Tato ustanovení se týkají zejména výměny, zpracovávání a uchovávání těchto informací.
Článek 22a
Střet zájmů
1. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé učiní prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, v nichž uvedou, zda mají nebo nemají jakékoli přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti. Tato prohlášení musí být správná a úplná. Činí se písemně při nástupu do funkce a každoročně se obnovují. Podle potřeby se aktualizují, zejména v případě významných změn, k nimž došlo u dotčených osob.
2. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé a externí odborníci, kteří spolupracují na činnosti pracovních skupin ad hoc, učiní před každým zasedáním, kterého se účastní, správné a úplné prohlášení o tom, zda mají či nemají jakékoli zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti ve vztahu k bodům na pořadu jednání, a v těchto bodech se zdrží účasti na jednání a hlasování.
3. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci stanoví ve svém jednacím řádu podrobnou úpravu, pokud jde prohlášení o zájmech uvedené v odstavcích 1 a 2 a o předcházení a řešení střetu zájmů.
Článek 23
Účast třetích zemí a mezinárodních organizací
1. Agentura je otevřena účasti třetích zemí a mezinárodních organizací. Tato účast a její podmínky se stanoví v dohodě mezi Unií a touto třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. V souladu s příslušnými ustanoveními těchto dohod se vypracují prováděcí ustanovení týkající se účasti těchto zemí nebo mezinárodních organizací na činnosti agentury, včetně ustanovení o jejich účasti na iniciativách agentury, finančních příspěvcích a zaměstnancích.
Článek 23a
Společné zadávání veřejných zakázek s členskými státy
K plnění svých úkolů je agentura oprávněna zadávat společně s členskými státy zakázky v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (22).
13)
Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
Přezkum, hodnocení a audit
1. Do 31. prosince 2016 a poté každých pět let Komise provede hodnocení agentury, které se zaměří zejména na její dopad, efektivitu, řádné fungování, pracovní postupy, potřeby a na využívání zdrojů, které jí byly svěřeny. Součástí tohoto hodnocení je zejména přezkum případné změny rozsahu nebo povahy úkolů agentury a finančního dopadu této změny. Hodnocení se zaměří na uplatňování politiky agentury v oblasti střetu zájmů a rovněž se v něm uvedou všechny okolnosti, které by mohly oslabit nezávislost a samostatnost agentury pro bezpečnostní akreditaci.
2. Hodnotící zprávu a závěry hodnocení předá Komise Evropskému parlamentu, Radě, správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci agentury. Výsledky hodnocení se zpřístupní veřejnosti.
3. Každé druhé hodnocení sestává z revize rozvahy agentury s ohledem na její cíle a úkoly. Domnívá-li se Komise, že další trvání agentury již není s ohledem na její cíle a úkoly, které jí byly svěřeny, odůvodněné, může případně navrhnout, aby bylo toto nařízení zrušeno.
4. Na žádost správní rady nebo Komise mohou být prováděny externí audity výkonnosti agentury.“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
REGULAMENTUL (UE) NR. 512/2014 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 16 aprilie 2014
de modificare a Regulamentului (UE) nr. 912/2010 de instituire a Agenției GNSS European
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 172,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
după consultarea Comitetului Regiunilor,
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),
întrucât:
(1)
Din dispozițiile combinate ale articolului 14 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) cu cele ale articolului 2 din Regulamentul (UE) nr. 912/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4) rezultă că Agenția GNSS European (denumită în continuare „agenția”) urmează să asigure acreditarea sistemelor europene de radionavigație prin satelit (denumite în continuare „sistemele”) și că, în acest scop, inițiază și monitorizează punerea în aplicare a procedurilor de securitate și realizarea de audituri privind securitatea.
(2)
Sistemele sunt definite la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013. Acestea sunt sisteme complexe și înființarea și funcționarea lor implică numeroase părți interesate cu diferite roluri. În acest context, este de o importanță crucială ca informațiile UE clasificate să fie prelucrate și protejate de toate părțile interesate implicate în punerea în aplicare a programelor Galileo și EGNOS (denumite în continuare „programele”), în conformitate cu principiile de bază și cu standardele minime stabilite în normele de securitate ale Comisiei și ale Consiliului privind protecția informațiilor UE clasificate, iar articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013, care garantează un nivel echivalent de protecție a informațiilor UE clasificate, să se aplice, după caz, tuturor părților interesate implicate în punerea în aplicare a programelor.
(3)
Părțile interesate care participă la procesul de acreditare de securitate și sunt afectate de acesta sunt statele membre, Comisia, agențiile relevante ale Uniunii și Agenția Spațială Europeană (ESA) și părțile implicate în Acțiunea comună 2004/552/PESC a Consiliului (5).
(4)
Având în vedere caracterul specific și complexitatea sistemelor, diferitele organisme implicate în punerea lor în aplicare și diversitatea utilizatorilor potențiali, acreditarea de securitate ar trebui facilitată prin consultarea adecvată a tuturor părților relevante, cum ar fi autoritățile naționale ale statelor membre și țările terțe care operează rețele conectate la sistemul instituit prin programul Galileo pentru punerea la dispoziție a serviciului public reglementat (PRS), alte autorități relevante ale statelor membre, ESA sau, dacă acest lucru este prevăzut într-un acord internațional, țările terțe care găzduiesc stații terestre ale sistemelor.
(5)
Pentru a permite îndeplinirea corespunzătoare a sarcinilor aferente acreditării de securitate, este foarte importantă furnizarea de către Comisie a tuturor informațiilor necesare în vederea realizării respectivelor sarcini. Este important, de asemenea, ca activitățile de acreditare de securitate să fie coordonate cu activitatea organismelor care gestionează programele în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 și a altor entități responsabile de aplicarea dispozițiilor în materie de securitate.
(6)
Abordarea de evaluare și de gestionare a riscurilor care urmează să fie aplicată ar trebui să urmeze cele mai bune practici. O astfel de abordare ar trebui să includă aplicarea de măsuri de securitate în conformitate cu conceptul de apărare în profunzime. Aceasta ar trebui să ia în considerare probabilitatea materializării unui risc sau a producerii evenimentului preconizat. De asemenea, abordarea ar trebui să fie proporțională, adecvată și rentabilă, ținând cont de costul punerii în aplicare a măsurilor de atenuare a riscurilor raportat la beneficiul în materie de securitate obținut. Apărarea în profunzime are ca scop sporirea securității sistemelor prin punerea în aplicare de măsuri de securitate tehnice și netehnice, organizate pe niveluri de apărare multiple.
(7)
Dezvoltarea, inclusiv activitățile de cercetare asociate relevante și fabricarea receptorilor PRS și a modulelor de securitate PRS constituie activități deosebit de sensibile. În consecință, este esențial să se instituie proceduri de autorizare a producătorilor de receptori PRS și de module de securitate PRS.
(8)
În plus, dat fiind numărul potențial ridicat al rețelelor și echipamentelor conectate la sistemul instituit prin programul Galileo, în special pentru utilizarea PRS, ar trebui definite în strategia privind acreditarea de securitate principii la nivel înalt ale acreditării de securitate a rețelelor și echipamentelor respective, pentru a se asigura omogenitatea acreditării fără a se aduce atingere competenței entităților naționale ale statelor membre competente în materie de securitate. Aplicarea principiilor respective ar permite o gestionare coerentă a riscurilor și ar reduce necesitatea de a intensifica toate acțiunile de atenuare la nivelul sistemului, ceea ce ar avea un impact negativ asupra costurilor, calendarului și furnizării serviciilor.
(9)
Produsele și măsurile care protejează împotriva emisiilor electromagnetice (adică împotriva interceptărilor audio electronice) și produsele criptografice utilizate pentru asigurarea securității sistemelor ar trebui evaluate și aprobate de entitățile naționale competente în domeniul securității din țara în care își are sediul compania care produce respectivele produse. În ceea ce privește produsele criptografice, respectiva evaluare și aprobare ar trebui să fie suplimentate în conformitate cu principiile stabilite la punctele 26-30 din anexa IV la Decizia 2013/488/UE a Consiliului (6). Autoritatea responsabilă pentru acreditarea de securitate a sistemelor ar trebui să avizeze selecția produselor și a măsurilor aprobate ținând cont de cerințele globale de securitate ale sistemelor.
(10)
Regulamentul (UE) nr. 912/2010 și, în special, capitolul III prevede în mod expres condițiile în care agenția își îndeplinește misiunea în ceea ce privește acreditarea de securitate a sistemelor. În special, acestea prevăd, în principiu, că deciziile de acreditare în materie de securitate se iau în mod independent față de Comisie și de entitățile responsabile cu punerea în aplicare a programelor și că autoritatea de acreditare de securitate a sistemelor ar trebui să constituie, în cadrul agenției, un organ autonom care ia decizii în mod independent.
(11)
În conformitate cu acest principiu, Regulamentul (UE) nr. 912/2010 instituie consiliul de acreditare de securitate pentru sistemele GNSS europene (denumit în continuare „consiliul de acreditare de securitate”) care, alături de consiliul de administrație și de directorul executiv, constituie unul dintre cele trei organe ale agenției. Consiliul de acreditare de securitate execută sarcinile încredințate agenției în ceea ce privește acreditarea de securitate și este împuternicit să ia, în numele agenției, deciziile referitoare la acreditarea de securitate. Acesta ar trebui să adopte propriul său regulament interior și să își numească președintele.
(12)
Având în vedere faptul că, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1285/2013, Comisia urmează să asigure securitatea programelor, inclusiv securitatea sistemelor și a funcționării acestora, activitățile consiliului de acreditare de securitate ar trebui să fie limitate la activitățile de acreditare de securitate a sistemelor și nu ar trebui să aducă atingere sarcinilor și responsabilităților Comisiei. Acest lucru ar trebui să se aplice, în special, în legătură cu sarcinile și responsabilitățile Comisiei în temeiul articolului 13 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 și al articolului 8 din Decizia nr. 1104/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7), inclusiv adoptarea oricărui document referitor la securitate prin intermediul unui act delegat, al unui act de punere în aplicare sau în alt mod, în conformitate cu respectivele articole. Fără a aduce atingere respectivelor sarcini și responsabilități ale Comisiei, având în vedere experiența deosebită de care dispune, consiliul de acreditare de securitate ar trebui, cu toate acestea, să aibă dreptul de a acorda Comisiei consultanță în domeniul său de competență, în ceea ce privește întocmirea proiectelor de text pentru actele menționate la articolele respective.
(13)
De asemenea, ar trebui să se asigure că activitățile legate de acreditarea de securitate sunt efectuate fără a se aduce atingere competențelor naționale și prerogativelor statelor membre în ceea ce privește acreditarea de securitate.
(14)
În legătură cu securitatea, termenii „audituri” și „teste” pot include evaluările, inspecțiile, revizuirile, auditurile și testele de securitate.
(15)
Pentru a-și putea desfășura activitățile în mod eficient și eficace, consiliul de acreditare de securitate ar trebui să poată înființa organisme adecvate, care să se afle în subordinea sa și care să îi urmeze instrucțiunile. În special, acesta ar trebui să instituie un grup care să îl sprijine în pregătirea deciziilor sale.
(16)
Ar trebui instituit un grup de experți din partea statelor membre, sub supravegherea consiliului de acreditare de securitate, pentru a efectua sarcinile autorității de distribuire a materialului criptografic (ADMC) referitoare la gestionarea materialului criptografic al UE. Grupul ar trebui instituit pe baze temporare pentru a asigura continuitatea gestionării aspectelor legate de securitatea comunicațiilor pe parcursul etapei de desfășurare a programului Galileo. O soluție durabilă pentru desfășurarea unor astfel de sarcini operaționale ar trebui aplicată pe termen mai lung, în momentul în care sistemul instituit în cadrul programului Galileo devine pe deplin operațional.
(17)
Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 definește schema de guvernanță publică a programelor în cursul perioadei 2014-2020. Acesta conferă Comisiei responsabilitate globală în ceea ce privește programele. În plus, acesta extinde misiunile atribuite agenției și prevede, în special, că agenția poate juca un rol major în operarea sistemelor și în creșterea la maximum a avantajelor socioeconomice ale acestora.
(18)
În acest nou context, este esențial să se asigure faptul că acel consiliu de acreditare de securitate poate executa în mod independent misiunea care îi este încredințată, în special față de celelalte organe și activități ale agenției și pentru a evita orice conflict de interese. Prin urmare, este foarte important să se accentueze separarea, chiar în interiorul agenției, a activităților legate de acreditarea de securitate de celelalte activități ale acesteia, cum ar fi gestionarea Centrului de monitorizare a securității Galileo, contribuția la comercializarea sistemelor și toate activitățile pe care Comisia le poate delega agenției, în special cele legate de operarea sistemelor. În acest scop, consiliul de acreditare de securitate și personalul agenției aflat sub autoritatea acestuia ar trebui să își efectueze lucrările într-o manieră care să le asigure autonomia și independența față de celelalte activități ale agenției. Până la 1 ianuarie 2014, ar trebui să se realizeze în cadrul agenției o diviziune structurală tangibilă și eficientă între diferitele activități ale acesteia. Regulile interne ale agenției în materie de personal ar trebui, de asemenea, să asigure autonomia și independența personalului care efectuează activitățile de acreditare de securitate față de personalul care efectuează celelalte activități ale agenției.
(19)
În acest sens, Regulamentul (UE) nr. 912/2010 ar trebui modificat în vederea creșterii independenței și a competențelor consiliului de acreditare de securitate, precum și ale președintelui acestuia, și a alinierii în mare parte a independenței și a competențelor respective la cele ale consiliului de administrație și, respectiv, ale directorului executiv al agenției, prin prevederea unei obligații de cooperare între diferitele organe ale agenției.
(20)
La numirea membrilor respectivelor consilii și la alegerea președinților și a vicepreședinților acestora, ar trebui să se țină cont, după caz, de importanța reprezentării echilibrate a femeilor și a bărbaților. În plus, ar trebui să se țină cont, de asemenea, de competențele manageriale, administrative și bugetare relevante.
(21)
În ceea ce privește consiliul de acreditare de securitate, ar trebui ca acesta, și nu consiliul de administrație, să pregătească și să aprobe acea parte a programelor de lucru ale agenției care se referă la activitățile operaționale legate de acreditarea de securitate a sistemelor, precum și acea parte a raportului anual privind activitățile și perspectivele agenției legată de activitățile de acreditare de securitate a sistemelor. Acesta ar trebui să le transmită în timp util consiliului de administrație pentru a fi integrate în programul de lucru și în raportul anual al agenției. Acesta ar trebui, de asemenea, să exercite autoritate disciplinară asupra președintelui său.
(22)
Este de dorit ca președintelui consiliului de acreditare de securitate să i se atribuie un rol în legătură cu activitățile de acreditare de securitate, comparabil celui îndeplinit de directorul executiv în legătură cu alte activități ale agenției. Astfel, în afară de funcția de reprezentare a agenției, deja prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 912/2010, președintele Consiliului de acreditare în materie de securitate ar trebui să gestioneze activitățile de acreditare de securitate sub conducerea consiliului de securitate și să asigure punerea în aplicare a acelei părți a programelor de lucru ale agenției, legată de acreditare. De asemenea, la cererea Parlamentului European și a Consiliului, președintele Consiliului de acreditare de securitate ar trebui să fie în măsură să prezinte un raport privind îndeplinirea misiunilor consiliului de acreditare de securitate și să facă o declarație în fața acestora.
(23)
Ar trebui prevăzute proceduri corespunzătoare în cazul în care consiliul de administrație nu aprobă programele de lucru ale agenției, pentru a garanta că procesul de acreditare de securitate nu este afectat și că poate fi desfășurat fără întreruperi.
(24)
Având în vedere implicarea anumitor țări terțe și potențiala implicare a unor organizații internaționale în programe, inclusiv în materie de securitate, este necesar să se prevadă, în mod explicit, că reprezentanți ai organizațiilor internaționale și ai țărilor terțe, în special Elveția, cu care ar trebui să fie încheiat un acord de cooperare (8), pot participa, cu titlu excepțional și în anumite condiții, la lucrările consiliului de acreditare de securitate. Condițiile respective ar trebui prevăzute într-un acord internațional, în conformitate cu articolul 218 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care urmează să fie încheiat cu Uniunea, ținând cont de aspectele de securitate și, în special, de protecția informațiilor UE clasificate. Acordul de cooperare în domeniul navigației prin satelit între Uniunea Europeană și statele sale membre și Regatul Norvegiei (9), precum și Protocoalele 31 și 37 la Acordul privind SEE prevăd deja un cadru pentru participarea Norvegiei. Având în vedere experiența sa deosebită, consiliul de acreditare de securitate ar trebui să poată fi consultat, în domeniul său de competență, înainte sau în timpul negocierii respectivelor acorduri internaționale.
(25)
Regulamentul (UE) nr. 912/2010 ar trebui să aliniat la principiile menționate în abordarea comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind agențiile descentralizate, adoptată de aceste trei instituții la 5 iulie, 26 iunie și, respectiv, 12 iunie 2012, în special în ceea ce privește regulile de adoptare a deciziilor consiliului de administrație, durata mandatului membrilor consiliului de administrație și al consiliului de acreditare de securitate, precum și durata mandatului președinților acestora, existența unui program de lucru multianual, competențele consiliului de administrație în materie de gestiunea personalului, evaluarea și revizuirea regulamentului respectiv, prevenirea și gestionarea conflictelor de interese și prelucrarea informațiilor sensibile, dar neclasificate. Procesul de adoptare a programului de lucru multianual ar trebui desfășurat cu respectarea deplină a principiilor de cooperare sinceră și ținând cont de constrângerile temporale aferente unui astfel de program de lucru.
(26)
În ceea ce privește prevenirea și gestionarea conflictelor de interese, este esențial ca agenția să își creeze și să își mențină o reputație în materie de imparțialitate, integritate și standarde profesionale ridicate. Nu ar trebui să existe niciodată vreun motiv legitim pentru a suspecta faptul că o decizie ar putea fi influențată de interese aflate în conflict cu rolul agenției de organism aflat în serviciul Uniunii în general sau de interese private sau afilieri ale unui membru al personalului agenției, ale unui expert sau observator național detașat sau ale unui membru al consiliului de administrație sau al consiliului de acreditare de securitate care creează sau pot crea un conflict cu îndeplinirea adecvată a sarcinilor profesionale ale persoanei în cauză. Consiliul de administrație și consiliul de acreditare de securitate ar trebui, prin urmare, să adopte un set cuprinzător de norme privind conflictul de interese care să se aplice pentru întreaga agenție. Normele respective ar trebui să țină cont de recomandările Curții de Conturi din Raportul său special nr. 15 din 2012, întocmit la cererea Parlamentului European, precum și de nevoia de a evita conflictele de interese dintre membrii consiliului de administrație și ai consiliului de acreditare de securitate.
(27)
Pentru a asigura funcționarea transparentă a agenției, regulamentul său de procedură ar trebui publicat. Cu toate acestea, în mod excepțional, anumite interese publice și private ar trebui să fie protejate. Pentru a asigura buna funcționare a programelor, programele de lucru multianuale și anuale și raportul anual ar trebui să fie cât mai detaliate cu putință. În consecință, acestea ar putea conține material sensibil din punctul de vedere al securității și al relațiilor contractuale. Prin urmare, ar fi oportun să se publice doar un rezumat al respectivelor documente. Cu toate acestea, în scopul transparenței, respectivele rezumate ar trebui să conțină cât mai multe informații cu putință.
(28)
De asemenea, ar trebui să se evidențieze faptul că programele de lucru ale agenției ar trebui să fie stabilite pe baza unui proces de gestionare a performanței, incluzând indicatori de performanță, în vederea unei evaluări eficace și eficiente a rezultatelor obținute.
(29)
Programele de lucru ale agenției ar trebui, de asemenea, să conțină programarea resurselor, inclusiv a resurselor umane și financiare atribuite activității și ținând cont de faptul că cheltuielile aferente noilor nevoi ale agenției în materie de personal ar trebui să fie parțial compensate printr-o reducere corespunzătoare a schemei de personal a Comisiei în cursul aceleiași perioade, și anume 2014-2020.
(30)
Fără a aduce atingere deciziei politice privind sediile agențiilor Uniunii, dorinței de răspândire geografică și obiectivelor stabilite de statele membre în ceea ce privește sediul noilor agenții, astfel cum este prevăzut în concluziile reprezentanților statelor membre, reuniți la nivel de șefi de stat sau de guvern la Bruxelles, la 13 decembrie 2003, și astfel cum a fost reamintit în concluziile Consiliului European din iunie 2008, procesul de luare a deciziilor privind alegerea unui sediu pentru birourile locale ale agenției ar trebui să țină cont de criterii obiective. Criteriile respective includ accesibilitatea spațiilor, existența unor infrastructuri de învățământ adecvate pentru copiii membrilor personalului și pentru cei ai experților naționali detașați, accesul la piața muncii, la sistemul de securitate socială și la asistență medicală pentru familiile membrilor personalului și pentru cele ale experților naționali detașați, precum și costurile aferente implementării și cheltuielile de funcționare.
(31)
Statele-gazdă ar trebui să ofere, prin acorduri specifice, condițiile necesare pentru a asigura buna funcționare a agenției, cum ar fi educație corespunzătoare și facilități de transport.
(32)
Prin Decizia 2010/803/UE (10), reprezentanții guvernelor statelor membre au hotărât ca sediul agenției să fie la Praga. Acordul privind găzduirea între Republica Cehă și agenție a fost încheiat la 16 decembrie 2011 și a intrat în vigoare la 9 august 2012. Se consideră că respectivul acord privind găzduirea și alte acorduri specifice îndeplinesc cerințele Regulamentului (UE) nr. 912/2010.
(33)
Este obligatoriu ca interesele financiare ale Uniunii să fie protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul ciclului de cheltuieli, în special prin prevenirea și depistarea neregulilor, prin efectuarea de investigații, prin recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod eronat sau utilizate incorect și, după caz, prin aplicarea de sancțiuni.
(34)
Având în vedere că articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 prevede posibilitatea pentru statele membre de a furniza fonduri suplimentare pentru a finanța anumite elemente ale programelor, ar trebui să i se permită agenției să atribuie contracte în comun cu statele membre atunci când acest lucru se dovedește a fi necesar pentru îndeplinirea misiunilor sale.
(35)
Agenția ar trebui să aplice normele Comisiei referitoare la securitatea informațiilor UE clasificate. Aceasta ar trebui, de asemenea, să poată să stabilească norme privind prelucrarea informațiilor neclasificate, dar sensibile. Respectivele norme ar trebui să se aplice doar prelucrării informațiilor respective de către agenție. Informațiile neclasificate, dar sensibile se referă la informații sau la materiale pe care agenția ar trebui să le protejeze conform obligațiilor legale stabilite de tratate și/sau din cauza caracterului sensibil al acestora. Acestea includ, dar nu se limitează la informații sau materiale care fac obiectul obligației secretului profesional, astfel cum sunt menționate la articolul 339 din TFUE, informații referitoare la aspectele menționate la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (11) sau informații care fac obiectul domeniului de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (12).
(36)
Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 912/2010 ar trebui modificat în consecință,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (UE) nr. 912/2010 se modifică după cum urmează:
1.
Articolele 2-8 se înlocuiesc cu următorul text:
„Articolul 2
Atribuții
Atribuțiile agenției sunt cele prevăzute la articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (13).
Articolul 3
Organe
(1) Organele agenției sunt:
(a)
consiliul de administrație;
(b)
directorul executiv;
(c)
consiliul de acreditare de securitate a sistemelor GNSS europene (denumit în continuare «consiliul de acreditare de securitate»).
(2) Organele agenției își îndeplinesc atribuțiile, astfel cum au fost definite la articolele 6, 8 și, respectiv, 11.
(3) Consiliul de administrație și directorul executiv, consiliul de acreditare de securitate și președintele acestuia cooperează pentru a asigura funcționarea agenției și coordonarea organelor acesteia, conform procedurilor determinate de regulile interne ale agenției, cum ar fi regulamentul de procedură internă al consiliului de administrație, regulamentul de procedură internă al consiliului de acreditare de securitate, normele financiare aplicabile agenției, normele de punere în aplicare a statutului personalului și normele privind accesul la documente.
Articolul 4
Statutul juridic, birourile locale
(1) Agenția este un organism al Uniunii. Agenția are personalitate juridică.
(2) În fiecare stat membru, agenția se bucură de cea mai largă capacitate juridică acordată persoanelor juridice conform legii. Agenția poate, în special, să dobândească sau să înstrăineze bunuri mobile și imobile și se poate constitui parte în procedurile judiciare.
(3) Agenția poate decide să înființeze birouri locale în statele membre, sub rezerva acordului acestora, sau în țările terțe care participă la activitatea agenției în conformitate cu articolul 23.
(4) Alegerea locației birourilor respective se făcută în funcție de criterii obiective definite pentru a asigura buna funcționare a agenției.
Dispozițiile referitoare la instalarea și funcționarea agenției în statele membre gazdă și în țările terțe gazdă, precum și la avantajele acordate de acestea pentru directorul executiv, membrii consiliului de administrație și ai consiliului de acreditare de securitate, personalul agenției și membrii familiilor acestora fac obiectul unor acorduri speciale încheiate între agenție și statele membre și țările terțe respective. Acordurile speciale sunt aprobate de către consiliul de administrație.
(5) Statele membre gazdă și țările terțe gazdă oferă, prin acordurile specifice menționate la alineatul (4), condițiile necesare pentru a asigura buna funcționare a agenției.
(6) Sub rezerva articolului 11a alineatul (1) litera (f), agenția este reprezentată de către directorul executiv.
Articolul 5
Consiliul de administrație
(1) Se constituie un consiliu de administrație pentru a îndeplini atribuțiile enumerate la articolul 6.
(2) Consiliul de administrație este format din:
(a)
câte un reprezentant numit de fiecare stat membru;
(b)
patru reprezentanți numiți de către Comisie;
(c)
un reprezentant fără drept de vot numit de Parlamentul European.
Membrii consiliului de administrație și ai consiliului de acreditare de securitate sunt numiți pe baza gradului de experiență relevantă și de competențe relevante ale acestora.
Mandatul membrilor consiliului de administrație are o durată de patru ani și poate fi reînnoit o singură dată. Parlamentul European, Comisia și statele membre încearcă să limiteze rotația reprezentanților lor în consiliul de administrație.
Președintele sau vicepreședintele consiliului de acreditare de securitate, un reprezentant al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare «ÎR») și un reprezentant al Agenției Spațiale Europene (denumită în continuare «ESA») sunt invitați să asiste la reuniunile consiliului de administrație în calitate de observatori, în condițiile stipulate de regulamentul de procedură al consiliului de administrație.
(3) După caz, participarea reprezentaților țărilor terțe sau ai organizațiilor internaționale și condițiile în acest sens se stabilesc în acordurile menționate la articolul 23 alineatul (1) și respectă regulamentul de procedură al consiliului de administrație.
(4) Consiliul de administrație alege un președinte și un vicepreședinte dintre membrii săi. Vicepreședintele înlocuiește automat președintelui în cazul în care acesta nu este în măsură să își îndeplinească atribuțiile. Mandatul președintelui și al vicepreședintelui are o durată de doi ani, putând fi reînnoit o dată, și fiecare mandat expiră atunci când persoana respectivă încetează să mai fie membra a consiliului de administrație.
Consiliul de administrație are competența de a-l revoca pe președinte, pe vicepreședinte sau pe amândoi.
(5) Ședințele consiliului de administrație sunt convocate de către președinte.
Directorul executiv participă, în mod obișnuit, la deliberări, cu excepția cazului în care președintele decide altfel.
Consiliul de administrație se întrunește în ședințe ordinare de două ori pe an. În plus, se întrunește la inițiativa președintelui său sau la cererea a cel puțin o treime din membrii săi.
Consiliul de administrație poate invita orice persoană a cărei opinie prezintă interes să participe la ședințele sale în calitate de observator. Membrii consiliului de administrație pot, sub rezerva regulamentului de procedură al acestuia, să fie asistați de consultanți sau experți.
Secretariatul consiliului de administrație este asigurat de agenție.
(6) Cu excepția cazurilor în care prezentul regulament prevede altfel, consiliul de administrație adoptă deciziile cu majoritatea absolută a membrilor săi cu drept de vot.
O majoritate de două treimi din toți membrii cu drept de vot este necesară pentru alegerea și demiterea președintelui și a vicepreședintelui consiliului de administrație astfel cum se menționează la alineatul (4) și pentru adoptarea bugetului și a programelor de lucru.
(7) Fiecare reprezentant al statelor membre și al Comisiei dispune de un vot. Directorul executiv nu participă la vot. Deciziile în temeiul articolului 6 alineatul (2) literele (a) și (b) și al articolului 6 alineatul (5), cu excepția chestiunilor care fac obiectul capitolului III, nu se adoptă fără votul favorabil al reprezentanților Comisiei.
Regulamentul de procedură al consiliului de administrație prevede norme mai detaliate de vot, în special condițiile pentru ca un membru să acționeze în numele altui membru.
Articolul 6
Atribuțiile consiliului de administrație
(1) Consiliul de administrație se asigură că agenția își îndeplinește misiunea care îi este încredințată, în condițiile stabilite de prezentul regulament, și ia orice decizie necesară în acest sens, fără a aduce atingere competențelor atribuite consiliului de acreditare în materie de securitate pentru activitățile prevăzute la capitolul III.
(2) Consiliul de administrație efectuează, în plus, următoarele sarcini:
(a)
adoptă, până la data de 30 iunie a primului an al cadrului financiar multianual prevăzut la articolul 312 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, programul de lucru multianual al agenției pentru perioada acoperită de cadrul financiar multianual după integrarea, fără modificări, a părții elaborate de consiliul de acreditare în materie de securitate, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) litera (a), și după primirea avizului Comisiei. Parlamentul European este consultat cu privire la programul de lucru multianual, cu condiția ca scopul acestei consultări să fie un schimb de opinii și ca rezultatul să nu fie obligatoriu pentru agenție;
(b)
adoptă, până la data de 15 noiembrie a fiecărui an, programul de lucru al agenției pentru anul care urmează după integrarea, fără modificări, a părții elaborate de consiliul de acreditare în materie de securitate, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) litera (b), și după primirea avizului Comisiei;
(c)
își îndeplinește îndatoririle în legătură cu bugetul agenției prevăzute la articolul 13 alineatele (5), (6), (10) și (11) și la articolul 14 alineatul (5);
(d)
supraveghează funcționarea Centrului de monitorizare a securității Galileo astfel cum este menționat la articolul 14 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013;
(e)
adoptă măsurile necesare pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (14), în conformitate cu articolul 21 din prezentul regulament;
(f)
aprobă acordurile menționate la articolul 23 alineatul (2), după consultarea consiliului de acreditare în materie de securitate cu privire la dispozițiile acestor acorduri privind acreditarea în materie de securitate;
(g)
adoptă procedurile tehnice necesare pentru efectuarea sarcinilor acestuia;
(h)
adoptă raportul anual privind activitățile și perspectivele agenției după integrarea fără modificări a părții elaborate de consiliul de acreditare în materie de securitate, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) litera (c), și îl transmite, până la 1 iulie, Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi;
(i)
dă curs în mod corespunzător concluziilor și recomandărilor cuprinse în evaluările și auditurile menționate la articolul 26, precum și celor care rezultă din anchetele efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și tuturor rapoartelor de audit intern sau extern și transmite autorității bugetare orice informație relevantă cu privire la rezultatele procedurilor de evaluare;
(j)
este consultat de directorul executiv cu privire la convențiile de delegare menționate la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 înainte de semnarea acestora;
(k)
aprobă, pe baza unei propuneri din partea directorului executiv, acordurile de lucru între agenție și ESA menționate la articolul 14 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013;
(l)
aprobă, pe baza unei propuneri din partea directorului executiv, o strategie antifraudă;
(m)
aprobă, dacă este cazul, și pe baza propunerilor din partea directorului executiv structurile organizaționale ale agenției;
(n)
adoptă și publică regulamentul său de procedură.
(3) În ceea ce privește personalul agenției, consiliul de administrație exercită competențele de autoritate împuternicită să facă numiri, conferite de Statutul funcționarilor Uniunii Europene (15) (denumit în continuare «Statutul funcționarilor») și competențele de autoritate abilitată să încheie contracte de muncă, conferite de Regimul aplicabil celorlalți agenți (denumite în continuare «competențele autorității împuternicite să facă numiri»).
Consiliul de administrație adoptă, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 110 din Statutul funcționarilor, o decizie bazată pe articolul 2 alineatul (1) din Statutul funcționarilor și pe articolul 6 din Regimul aplicabil celorlalți agenți, prin care deleagă directorului executiv competențele relevante ale autorității împuternicite să facă numiri și definește condițiile în care această delegare de competențe poate fi suspendată. Directorul executiv raportează consiliului de administrație cu privire la exercitarea respectivelor competențe delegate. Directorul executiv este autorizat să subdelege aceste competențe.
În aplicarea celui de-al doilea paragraf din prezentul alineat, în cazul în care circumstanțe excepționale impun acest lucru, consiliul de administrație poate, printr-o decizie, să suspende temporar delegarea către directorul executiv a competențelor autorității împuternicite să facă numiri și competențele subdelegate de către acesta și să le exercite el însuși sau să le delege unuia dintre membrii săi sau unui membru al personalului, altul decât directorul executiv.
Cu toate acestea, prin derogare de la al doilea paragraf, consiliul de administrație are obligația să delege președintelui consiliului de acreditare în materie de securitate competențele menționate la primul paragraf în ceea ce privește recrutarea, evaluarea și reclasificarea personalului implicat în activitățile reglementate de capitolul III, precum și măsurile disciplinare de luat în ceea ce privește personalul în cauză.
Consiliul de administrație adoptă măsurile necesare pentru punerea în aplicare a Statutului funcționarilor și, respectiv, a Regimului aplicabil celorlalți agenți în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 110 din Statutul funcționarilor. În ceea ce privește recrutarea, evaluarea și reclasificarea personalului implicat în activitățile prevăzute la capitolul III, precum și măsurile disciplinare relevante, consiliul de administrație consultă în prealabil consiliul de acreditare în materie de securitate și ține cont de observațiile acestuia în mod corespunzător.
Acesta adoptă, de asemenea, o decizie care prevede norme privind detașarea experților naționali în cadrul agenției. Înainte de a adopta o astfel de decizie, consiliul de administrație consultă consiliul de acreditare în materie de securitate cu privire la detașarea experților naționali implicați în activitățile de acreditare în materie de securitate menționate la capitolul III și ține seama în mod corespunzător de observațiile acestuia.
(4) Consiliul de administrație numește directorul executiv și poate prelungi sau încheia mandatul acestuia în conformitate cu articolul 15b alineatele (3) și (4).
(5) Consiliul de administrație exercită autoritate disciplinară asupra directorului executiv în ceea ce privește conduita acestuia, în special cu privire la aspectele în materie de securitate care țin de competența agenției, exceptând activitățile întreprinse conform capitolului III.
Articolul 7
Directorul executiv
Agenția este gestionată de către directorul său executiv, care își îndeplinește funcțiile sub conducerea consiliului de administrație, fără a aduce atingere competențelor conferite consiliului de acreditare în materie de securitate și, respectiv, președintelui consiliului de acreditare în materie de securitate în conformitate cu articolele 11 și 11a.
Fără a aduce atingere competențelor Comisiei și ale consiliului de administrație, directorul executiv își exercită funcțiile în mod independent și nu solicită și nici nu acceptă instrucțiuni de la niciun guvern și de la niciun alt organism.
Articolul 8
Atribuțiile directorului executiv
Directorul executiv îndeplinește următoarele atribuții:
(a)
reprezintă agenția, cu excepția activităților desfășurate și a deciziilor luate în conformitate cu capitolele II și III și semnează convențiile de delegare menționate la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) litera (j) din prezentul regulament;
(b)
pregătește acordurile de lucru între agenție și ESA menționate la articolul 14 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 și le prezintă consiliului de administrație în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) litera (k) din prezentul regulament și le semnează după ce a primit aprobarea consiliului de administrație;
(c)
pregătește lucrările consiliului de administrație și participă, fără a avea drept de vot, la lucrările consiliului de administrație, în condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (5) al doilea paragraf;
(d)
pune în aplicare deciziile consiliului de administrație;
(e)
pregătește programele de lucru anuale și multianuale ale agenției și le prezintă spre aprobare consiliului de administrație, cu excepția părților pregătite și adoptate de consiliul de acreditare în materie de securitate, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) literele (a) și (b);
(f)
asigură punerea în aplicare a programelor de lucru anuale și multianuale, cu excepția părților puse în aplicare de președinte și de consiliul de acreditare în materie de securitate, în conformitate cu articolul 11a alineatul (1) litera (b);
(g)
pregătește un raport intermediar privind punerea în aplicare a programului de lucru anual și, dacă este cazul, a programului de lucru multianual pentru fiecare reuniune a consiliului de administrație, care cuprinde, fără modificări, secțiunea elaborată de președintele Consiliului de acreditare în materie de securitate în conformitate cu articolul 11a alineatul (1) litera (d);
(h)
pregătește raportul anual privind activitățile și perspectivele agenției, cu excepția secțiunii pregătite și adoptate de consiliul de acreditare în materie de securitate, în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) litera (c) în ceea ce privește activitățile reglementate de capitolul III și îl transmite consiliului de administrație spre aprobare;
(i)
ia toate măsurile necesare, inclusiv adoptarea instrucțiunilor administrative interne și publicarea înștiințărilor, pentru a asigura funcționarea agenției în conformitate cu prezentul regulament;
(j)
întocmește un proiect de declarație estimativă a veniturilor și cheltuielilor agenției în conformitate cu articolul 13 și execută bugetul în conformitate cu articolul 14;
(k)
garantează faptul că agenția, în calitate de operator al Centrului de monitorizare a securității Galileo, este în măsură să se conformeze instrucțiunilor prevăzute în Acțiunea comună 2004/552/PESC a Consiliului (16) și să își îndeplinească rolul menționat la articolul 6 din Decizia nr. 1104/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului (17);
(l)
asigură circulația tuturor informațiilor relevante, în special cu privire la securitate, între organele agenției menționate la articolul 3 alineatul (1) din prezentul regulament;
(m)
transmite Comisiei punctul de vedere al agenției privind specificațiile tehnice și operaționale necesare pentru implementarea actualizărilor sistemelor menționate la articolul 12 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013, inclusiv pentru definirea procedurilor de acceptare și verificare, și pentru activitățile de cercetare care sprijină evoluțiile acestor sisteme;
(n)
pregătește, în strânsă colaborare cu președintele Consiliului de acreditare în materie de securitate în ceea ce privește chestiunile referitoare la activitățile de acreditare în materie de securitate cuprinse în capitolul III din prezentul regulament, structurile organizaționale ale agenției și le înaintează spre aprobare consiliului de administrație;
(o)
exercită, în ceea ce privește personalul agenției, competențele menționate la articolul 6 alineatul (3) primul paragraf, în măsura în care competențele respective îi sunt delegate în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) al doilea paragraf;
(p)
adoptă, după aprobarea de către consiliul de administrație, măsurile necesare pentru a crea birouri locale în statele membre sau în țări terțe în conformitate cu articolul 4 alineatul (3);
(q)
se asigură că consiliul de acreditare în materie de securitate, organismele menționate la articolul 11 alineatul (11) și președintele Consiliului de acreditare în materie de securitate dispun de un secretariat și de toate resursele necesare unei bune funcționări;
(r)
pregătește un plan de acțiune pentru a asigura faptul că se acționează ca urmare a constatărilor și recomandărilor cuprinse în evaluările și auditurile menționate la articolul 26, cu excepția secțiunii din planul de acțiune referitoare la activitățile care fac obiectul capitolului III, și prezintă semestrial un raport intermediar Comisiei, în care introduce, fără modificări, secțiunea elaborată de consiliul de acreditare în materie de securitate și care se prezintă și consiliului de administrație pentru informare;
(s)
ia următoarele măsuri de protejare a intereselor financiare ale Uniunii:
(i)
ia măsuri de prevenire a fraudei, corupției și a oricărei alte activități ilegale și aplică măsuri de control eficiente;
(ii)
atunci când sunt depistate nereguli, procedează la recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă este cazul, aplică sancțiuni administrative și financiare eficiente, proporționale și descurajante;
(t)
elaborează o strategie antifraudă pentru agenție proporțională cu riscul de fraudă, având în vedere o analiză costuri-beneficii a măsurilor care urmează a fi puse în aplicare, și ține cont de constatările și de recomandările care rezultă din anchetele OLAF și o transmite spre aprobare consiliului de administrație.
2.
Se introduce următorul articol:
„Articolul 8a
Programele de lucru și raportul anual
(1) Programul de lucru multianual al agenției menționat la articolul 6 alineatul (2) litera (a) prevede acțiunile care urmează să fie îndeplinite de agenție în cursul perioadei acoperite de cadrul financiar multianual prevăzut la articolul 312 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, inclusiv acțiunile legate de relațiile internaționale și de comunicare pentru care este responsabilă. Acest program prevede programarea strategică globală, inclusiv obiectivele, etapele, rezultatele estimate și indicatorii de performanță și programarea resurselor, inclusiv a resurselor umane și financiare alocate fiecărei activități. Acesta ține cont de rezultatul evaluărilor și al auditurilor menționate la articolul 26 din prezentul regulament. De asemenea, programul de lucru multianual include, cu titlu informativ, o descriere a transferului de sarcini încredințate agenției de Comisie, inclusiv sarcinile de gestionare a programului menționate la articolul 14 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013.
(2) Programul de lucru anual menționat la articolul 6 alineatul (2) litera (b) din prezentul regulament are la bază programul de lucru multianual. Acesta prevede acțiunile care urmează să fie efectuate de agenție în cursul anului următor, inclusiv acțiunile legate de relațiile internaționale și de comunicare pentru care este responsabilă. Programul de lucru anual include obiectivele și rezultatele preconizate, inclusiv indicatorii de performanță. Acesta indică în mod clar sarcinile care au fost adăugate, modificate sau eliminate în comparație cu anul precedent și modificările indicatorilor de performanță și ale valorilor-țintă. De asemenea, programul stabilește resursele umane și financiare alocate fiecărei activități. Acesta include, cu titlu informativ, sarcinile încredințate agenției de către Comisie prin intermediul unui acord de delegare,astfel cum se solicită în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013.
(3) În urma adoptării programelor de lucru multianuale și anuale de către consiliul de administrație, directorul executiv le transmite Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și statelor membre și publică un rezumat al acestor programe de lucru.
(4) Raportul anual menționat la articolul 8 litera (h) din prezentul regulament include informații privind:
(a)
punerea în aplicare a programelor de lucru multianuale și anuale, inclusiv în ceea ce privește indicatorii de performanță;
(b)
punerea în aplicare a planului bugetar și a planului privind politica de personal;
(c)
sistemele de gestionare și de control intern ale agenției și progresele înregistrate în punerea în aplicare a sistemelor și a tehnicilor de gestionare a proiectelor menționate la articolul 11 litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013;
(d)
măsurile de îmbunătățire a performanței de mediu a agenției;
(e)
concluziile auditurilor interne și externe și măsurile luate pe baza recomandărilor auditurilor și a recomandării descărcării de gestiune;
(f)
declarația de asigurare a directorului executiv.
Se publică un rezumat al raportului anual.”
3.
La articolul 9, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
„(1) În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013, în cazurile în care securitatea Uniunii sau a statelor sale membre poate fi afectată de funcționarea sistemelor, se aplică procedurile prevăzute în Acțiunea comună 2004/552/PESC.”
4.
Articolele 10 și 11 se înlocuiesc cu următorul text:
„Articolul 10
Principii generale
Activitățile de acreditare în materie de securitate pentru sistemele GNSS europene menționate în prezentul capitol sunt întreprinse în conformitate cu următoarele principii:
(a)
activitățile și deciziile de acreditare în materie de securitate sunt întreprinse, respectiv adoptate, într-un context de responsabilitate colectivă pentru securitatea Uniunii și a statelor membre;
(b)
se depun eforturi pentru a se ajunge la decizii prin consens;
(c)
activitățile de acreditare în materie de securitate se desfășoară prin utilizarea unei abordări de evaluare și de gestionare a riscurilor, având în vedere riscurile pentru securitatea sistemelor GNSS europene, precum și impactul asupra costurilor sau a calendarului a oricărei măsuri de atenuare a riscurilor, ținând seama de obiectivul de a nu scădea nivelul general al securității sistemelor;
(d)
deciziile cu privire la acreditarea în materie de securitate se iau de către specialiști care sunt calificați corespunzător în domeniul acreditării unor sisteme complexe, care au autorizații de securitate la un nivel corespunzător și care își desfășoară activitatea cu obiectivitate;
(e)
se depun eforturi pentru ca toate părțile relevante interesate în chestiuni legate de securitate să fie consultate;
(f)
activitățile de acreditare în materie de securitate sunt executate de toate părțile interesate relevante, în conformitate cu o strategie de acreditare în materie de securitate, fără a se aduce atingere rolului Comisiei Europene definit în Regulamentul (UE) nr. 1285/2013;
(g)
deciziile de acreditare în materie de securitate se bazează, în conformitate cu procesul definit în strategia de acreditare în materie de securitate relevantă, pe decizii de acreditare în materie de securitate locale luate de autoritățile naționale de acreditare în materie de securitate respective ale statelor membre;
(h)
un proces de monitorizare permanent, transparent și pe deplin inteligibil asigură faptul că sunt cunoscute riscurile de securitate la adresa sistemelor GNSS europene, că sunt definite măsuri de securitate pentru reducerea unor astfel de riscuri la un nivel acceptabil, având în vedere necesitățile în materie de securitate ale Uniunii și ale statelor sale membre și în scopul bunei funcționări a programelor, precum și faptul că aceste măsuri sunt aplicate în conformitate cu conceptul de apărare în profunzime. Eficacitatea acestor măsuri este evaluată în permanență. Acest proces cu privire la evaluarea și managementul riscului în materie de securitate se desfășoară sub forma unui proces iterativ, reunind părțile interesate din cadrul programelor;
(i)
deciziile privind acreditarea în materie de securitate sunt luate în mod strict independent, inclusiv față de Comisie și de celelalte entități responsabile cu punerea în aplicare a programelor și cu furnizarea serviciilor, precum și față de directorul executiv și de consiliul de administrație al agenției;
(j)
activitățile de acreditare în materie de securitate sunt efectuate având în vedere necesitatea unei coordonări adecvate între Comisie și autoritățile responsabile de aplicarea dispozițiilor în materie de securitate;
(k)
informațiile UE clasificate sunt prelucrate și protejate de toate părțile interesate implicate în punerea în aplicare a programelor, în conformitate cu principiile de bază și cu standardele minime stabilite în normele de securitate ale Consiliului și ale Comisiei privind protecția informațiilor UE clasificate.
Articolul 11
Consiliul de acreditare de securitate
(1) Se instituie un consiliu de acreditare de securitate a sistemelor GNSS europene (denumit în continuare «consiliul de acreditare de securitate») pentru a îndeplini atribuțiile enumerate la prezentul articol.
(2) Consiliul de acreditare de securitate își îndeplinește atribuțiile fără a aduce atingere responsabilității încredințate Comisiei prin Regulamentul (UE) nr. 1285/2013, în special în ceea ce privește chestiunile referitoare la securitate, și fără a aduce atingere competențelor statelor membre în ceea ce privește acreditarea de securitate.
(3) În ceea ce privește acreditarea de securitate a sistemelor GNSS europene, în calitate de autoritate de acreditare de securitate, consiliul de acreditare de securitate răspunde de:
(a)
definirea și aprobarea unei strategii de acreditare de securitate, care stabilește:
(i)
domeniul de aplicare a activităților necesare pentru realizarea și menținerea acreditării sistemelor GNSS europene și a posibilei lor interconectări cu alte sisteme;
(ii)
un proces de acreditare de securitate a sistemelor GNSS europene cu un grad de detaliere proporțional cu nivelul necesar de asigurare și care precizează în mod clar condițiile de aprobare; acest proces se efectuează în conformitate cu cerințele relevante, în special cele menționate la articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013;
(iii)
rolul părților interesate relevante implicate în procesul de acreditare;
(iv)
un calendar de acreditare care să respecte etapele programelor, mai ales în ceea ce privește desfășurarea infrastructurii, furnizarea serviciilor și evoluția;
(v)
principiile acreditării de securitate a rețelelor conectate la sisteme și echipamentelor PRS conectate la sistemul stabilit în cadrul programului Galileo care trebuie efectuată de entitățile naționale ale statelor membre competente în materie de securitate;
(b)
luarea deciziilor în materie de acreditare de securitate, în special cu privire la aprobarea lansărilor de sateliți, autorizarea exploatării sistemelor în diferitele lor configurații și, pentru diferitele servicii, inclusiv până la semnalul în spațiu, precum și cu privire la autorizarea exploatării stațiilor terestre. În ceea ce privește rețelele și echipamentul PRS conectate la sistemul stabilit în cadrul programului Galileo, consiliul de acreditare de securitate ia doar decizii privind autorizarea organismelor de a dezvolta și de a fabrica receptori PRS sau module de securitate PRS, ținând cont de asistența oferită de entitățile naționale competente în ceea ce privește securitatea și riscurile de securitate în general;
(c)
examinarea și, cu excepția documentelor pe care Comisia trebuie să le adopte în temeiul articolului 13 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 și al articolului 8 din Decizia nr. 1104/2011/UE, aprobarea tuturor documentelor referitoare la acreditarea de securitate;
(d)
oferirea de consiliere Comisiei, în sfera sa de competență, la elaborarea proiectelor de texte pentru actele menționate la articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 și la articolul 8 din Decizia nr. 1104/2011/UE, inclusiv pentru instituirea procedurilor operaționale de securitate (SecOps), și prezentarea unei declarații care să conțină poziția sa finală;
(e)
examinarea și aprobarea evaluării riscurilor de securitate, elaborată în conformitate cu procesul de monitorizare menționat la articolul 10 litera (h), ținând seama de conformitatea cu documentele menționate la alineatul (c) din prezentul alineat și cu cele elaborate în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 și cu articolul 8 din Decizia nr. 1104/2011/UE; cooperarea cu Comisia pentru definirea măsurilor de atenuare a riscurilor;
(f)
verificarea punerii în aplicare a măsurilor de securitate în legătură cu acreditarea de securitate a sistemelor GNSS europene prin efectuarea sau finanțarea unor evaluări, inspecții și reexaminări de securitate, în conformitate cu articolul 12 litera (b) din prezentul regulament;
(g)
aprobarea selecției produselor și măsurilor aprobate care protejează împotriva interceptărilor audio electronice (TEMPEST) și a produselor criptografice aprobate utilizate pentru asigurarea securității sistemelor GNSS europene;
(h)
aprobarea sau, după caz, participarea la aprobarea în comun, împreună cu entitatea relevantă competentă în materie de securitate, a interconectării sistemelor GNSS europene cu alte sisteme;
(i)
aprobarea, cu statul membru în cauză, modelului pentru controlul accesului menționat la articolul 12 litera (c);
(j)
pe baza rapoartelor de risc menționate la alineatul (11) din prezentul articol, informarea Comisiei cu privire la evaluarea sa de risc și oferirea de consiliere Comisiei cu privire la opțiunile de tratare a riscurilor reziduale pentru o anumită decizie de acreditare de securitate;
(k)
în strânsă colaborare cu Comisia, sprijinirea Consiliului în ceea ce privește punerea în aplicare a Acțiunii comune 2004/552/PESC, la solicitarea expresă a Consiliului;
(l)
desfășurarea consultărilor care sunt necesare pentru îndeplinirea sarcinilor sale.
(4) Consiliul de acreditare de securitate îndeplinește, de asemenea, următoarele sarcini:
(a)
pregătește și aprobă acea parte a programului de lucru multianual menționat la articolul 8a alineatul (1) referitoare la activitățile operaționale reglementate de prezentul capitol și la resursele financiare și umane necesare pentru îndeplinirea activităților respective, și o transmite în timp util consiliului de administrație pentru a fi integrată în programul de lucru multianual;
(b)
pregătește și aprobă acea parte a programului de lucru anual menționat la articolul 8a alineatul (2) referitoare la activitățile operaționale reglementate de prezentul capitol și la resursele financiare și umane necesare pentru îndeplinirea activităților respective, și o transmite în timp util consiliului de administrație pentru a fi integrată în programul de lucru multianual;
(c)
pregătește și aprobă acea parte a raportului anual menționat la articolul 6 alineatul (2) litera (h) referitoare la activitățile și perspectivele agenției reglementate de prezentul capitol, precum și la resursele financiare și umane necesare pentru îndeplinirea activităților și perspectivelor respective, și o transmite în timp util consiliului de administrație pentru a fi integrată în raportul anual;
(d)
adoptă și publică regulamentul său de procedură.
(5) Comisia informează în permanență consiliul de acreditare de securitate cu privire la impactul oricăror eventuale decizii ale consiliului de acreditare de securitate asupra desfășurării corespunzătoare a programelor și la punerea în aplicare a planurilor de tratare a riscurilor reziduale. Consiliul de acreditare de securitate ia act de toate opiniile de acest gen ale Comisiei.
(6) Deciziile consiliului de acreditare de securitate sunt transmise Comisiei.
(7) Consiliul de acreditare de securitate este alcătuit dintr-un reprezentant al fiecărui stat membru, un reprezentant al Comisiei și un reprezentant al ÎR. Statele membre, Comisia și ÎR încearcă să limiteze rotația reprezentanților lor în consiliul de acreditare de securitate. Mandatul membrilor consiliului de acreditare de securitate este de patru ani și poate fi reînnoit. Un reprezentant al ESA este invitat să asiste la reuniunile consiliului de acreditare de securitate în calitate de observator. În mod excepțional, reprezentanți ai țărilor terțe sau ai organizațiilor internaționale pot fi, de asemenea, invitați să participe la aceste reuniuni în calitate de observatori în ceea ce privește aspecte care îi privesc în mod direct. Aranjamentele pentru participarea reprezentaților țărilor terțe sau ai organizațiilor internaționale și condițiile acestei participări se stabilesc în acordurile menționate la articolul 23 alineatul (1) și sunt conforme cu regulamentul de procedură al consiliului de acreditare de securitate.
(8) Consiliul de acreditare de securitate alege un președinte și un vicepreședinte dintre membrii săi cu o majoritate de două treimi din toți membrii care dețin drept de vot. Vicepreședintele ia automat locul președintelui în cazul în care acesta nu este în măsură să își îndeplinească atribuțiile.
Consiliul de acreditare în materie de securitate are competența de a-l revoca pe președinte, pe vicepreședinte sau pe amândoi. Acesta adoptă decizia de revocare cu o majoritate de două treimi.
Mandatul președintelui și al vicepreședintelui consiliului de acreditare de securitate este de doi ani și poate fi reînnoit o dată. Mandatul se încheie atunci când președintele sau vicepreședintele își pierde calitatea de membru al consiliului de acreditare de securitate.
(9) Consiliul de acreditare de securitate are acces la toate resursele umane și materiale necesare pentru a îndeplini funcții corespunzătoare de sprijin administrativ și pentru a-i permite, împreună cu organele menționate la alineatul (11), să își îndeplinească atribuțiile în mod independent, în special în ceea ce privește gestionarea dosarelor, inițierea și monitorizarea punerii în aplicare a procedurilor de securitate și realizarea auditurilor în materie de securitate a sistemelor, pregătirea deciziilor și organizarea reuniunilor sale. Acesta are, de asemenea, acces la orice informație utilă pentru îndeplinirea sarcinilor de care dispune agenția, fără a aduce atingere principiilor de autonomie și independență menționate la articolul 10 litera (i).
(10) Consiliul de acreditare de securitate și personalul agenției aflat sub autoritatea acestuia își efectuează activitățile într-un mod care garantează autonomia și independența față de celelalte activități ale agenției, în special față de activitățile operaționale legate de operarea sistemelor, în conformitate cu obiectivele programului. În acest scop, în cadrul agenției se stabilește o divizare organizațională efectivă între personalul implicat în activitățile reglementate de prezentul capitol și alte categorii de personal al agenției. Consiliul de acreditare de securitate informează imediat directorul executiv, consiliul de administrație și Comisia privind circumstanțele care ar putea să îi pună în pericol autonomia sau independența. În cazul în care nu se găsește nicio soluție în cadrul agenției, Comisia analizează situația, consultându-se cu părțile relevante. Pe baza rezultatului acestei analize, Comisia ia măsurile corespunzătoare de atenuare care urmează să fie puse în aplicare de agenție și informează Parlamentul European și Consiliul cu privire la aceasta.
(11) Consiliul de acreditare de securitate înființează organisme speciale, sub autoritatea sa, care să se ocupe de chestiuni specifice, urmând instrucțiunile sale. În special, concomitent cu asigurarea continuității necesare a activității, instituie un grup care să efectueze revizuiri ale analizelor de securitate și teste în vederea elaborării rapoartelor de risc relevante pentru a sprijini consiliul în procesul de pregătire a deciziilor sale. Consiliul de acreditare de securitate poate institui și desființa grupuri de experți pentru a contribui la activitatea grupului sus-menționat.
(12) Fără a aduce atingere competenței statelor membre și sarcinii încredințate Agenției GNSS europene, menționat la articolul 14 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013, în timpul procesului de desfășurare a programului Galileo, se instituie un grup de experți din partea statelor membre, sub supravegherea consiliului de acreditare în materie de securitate, pentru a efectua sarcinile autorității de distribuire a materialului criptografic (ADMC) referitoare la gestionarea materialului criptografic al UE, în special pentru:
(i)
gestionarea codurilor de zbor și a altor coduri necesare pentru funcționarea sistemului instituit în cadrul programului Galileo;
(ii)
verificarea stabilirii și a aplicării procedurilor de contabilizare, prelucrare în siguranță, stocare și distribuire a codurilor PRS.
(13) În cazul în care nu se poate ajunge la un consens conform principiilor generale menționate la articolul 10 din prezentul regulament, consiliul de acreditare de securitate adoptă deciziile cu majoritate de voturi, astfel cum este prevăzut la articolul 16 din Tratatul privind Uniunea Europeană și fără a se aduce atingere articolului 9 din prezentul regulament. Reprezentantul Comisiei și reprezentantul ÎR nu participă la vot. Președintele Consiliului de acreditare de securitate semnează, în numele consiliului de acreditare de securitate, deciziile adoptate de acesta din urmă.
(14) Comisia informează Parlamentul European și Consiliul, fără întârzieri nejustificate, cu privire la impactul adoptării deciziilor de acreditare de securitate asupra derulării corespunzătoare a programelor. În cazul în care Comisia consideră că o decizie adoptată de consiliul de acreditare de securitate poate avea un efect semnificativ asupra desfășurării corespunzătoare a programelor, de exemplu în privința costurilor, a calendarului sau a performanței, aceasta informează de îndată Parlamentul European și Consiliul.
(15) Luând în considerare opiniile Parlamentului European și ale Consiliului, care ar trebui exprimate în termen de o lună, Comisia poate adopta orice măsură adecvată în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1285/2013.
(16) Consiliul de administrație este informat periodic cu privire la evoluția lucrărilor consiliului de acreditare de securitate.
(17) Calendarul lucrărilor consiliului de acreditare de securitate respectă programul anual de lucru menționat la articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013.”
5.
Se introduce următorul articol:
„Articolul 11a
Atribuțiile președintelui consiliului de acreditare de securitate
(1) Președintele consiliului de acreditare de securitate îndeplinește următoarele atribuții:
(a)
gestionează activitățile de acreditare de securitate sub conducerea consiliului de acreditare de securitate;
(b)
pune în aplicare acea parte a programelor de lucru multianuale și anuale ale agenției reglementate de prezentul capitol sub controlul consiliului de acreditare de securitate;
(c)
cooperează cu directorul executiv pentru a îl ajuta să stabilească proiectul de schemă de personal menționat la articolul 13 alineatul (3) și structurile organizaționale ale agenției;
(d)
pregătește acea secțiune a raportului intermediar menționat la articolul 8 litera (g) referitoare la activitățile operaționale reglementate de prezentul capitol și o prezintă consiliului de acreditare de securitate și directorului executiv în timp util, astfel încât să poată fi inclusă în raportul intermediar;
(e)
pregătește acea secțiune a raportului anual și a planului de acțiune menționat la articolul 8 literele (h) și, respectiv, (r) referitoare la activitățile operaționale reglementate de prezentul capitol și o prezintă directorului executiv în timp util;
(f)
asigură reprezentarea agenției pentru activitățile și deciziile reglementate de prezentul capitol;
(g)
exercită, în ceea ce privește personalul agenției implicat în activitățile care țin de prezentul capitol, competențele menționate la articolul 6 alineatul (3) primul paragraf care îi sunt delegate în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) al patrulea paragraf.
(2) În ceea ce privește activitățile reglementate de prezentul capitol, Parlamentul European și Consiliul pot invita președintele Consiliului de acreditare de securitate, în fața acestor instituții, pentru un schimb de opinii cu privire la activitatea și perspectivele agenției, inclusiv în ceea ce privește programul de lucru multianual și anual.”
6.
La articolul 12, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
„(b)
permit persoanelor autorizate corespunzător numite de consiliul de acreditare de securitate, în acord cu autoritățile naționale competente de securitate și sub supravegherea acestora, accesul la orice informații și la orice zone și/sau situri legate de securitatea sistemelor care intră sub jurisdicția acestora, în conformitate cu legislațiile și reglementările naționale ale acestora și fără niciun fel de discriminare pe motiv de naționalitate la adresa cetățenilor statelor membre, inclusiv în scopul auditurilor și al testelor de securitate, astfel cum au fost hotărâte de consiliul de acreditare de securitate, precum și al procesului de monitorizare a riscurilor de securitate menționat la articolul 10 litera (h). Aceste audituri și teste se efectuează în conformitate cu următoarele principii:
(i)
se subliniază importanța securității și a unui management al riscului de securitate eficient în interiorul entităților inspectate;
(ii)
sunt recomandate contramăsuri pentru a atenua impactul specific al pierderii confidențialității, integrității sau disponibilității informațiilor clasificate.”
7.
Articolul 13 se modifică după cum urmează:
(a)
alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
„(3) Directorul executiv întocmește, în strânsă cooperare cu președintele Consiliului de acreditare de securitate pentru activitățile reglementate de capitolul III, un proiect de estimare a veniturilor și cheltuielilor agenției pentru exercițiul financiar următor, din care să reiasă în mod clar diferențierea între elementele proiectului de declarație estimativă care se referă la activitățile de acreditare de securitate și celelalte activități ale agenției. Președintele Consiliului de acreditare de securitate pot formula o declarație referitoare la respectivul proiect, iar directorul executiv transmite atât proiectul de estimare, cât și această declarație consiliului de administrație și consiliului de acreditare de securitate, împreună cu un proiect de schemă de personal.”;
(b)
alineatele (5) și (6) se înlocuiesc cu următorul text:
„(5) În fiecare an, consiliul de administrație întocmește, pe baza proiectului de estimare a veniturilor și cheltuielilor și în strânsă cooperare cu consiliul de acreditare de securitate pentru activitățile reglementate de capitolul III, o estimare a veniturilor și cheltuielilor agenției pentru anul financiar care urmează.
(6) Consiliul de administrație înaintează până la 31 martie declarația estimativă, care include un proiect de schemă de personal însoțit de programul de lucru anual provizoriu, către Comisie și țările terțe sau organizațiile internaționale cu care Uniunea a încheiat acorduri în conformitate cu articolul 23 alineatul (1).”
8.
La articolul 14, alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text:
„(10) Până la data de 30 aprilie a anului N + 2, la recomandarea Consiliului, care hotărăște cu majoritate calificată, Parlamentul European acordă directorului executiv descărcare de gestiune în ceea ce privește execuția bugetului pentru anul N, cu excepția părții din execuția bugetului care ține de sarcinile încredințate, după caz, agenției în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013, în cazul căreia se aplică procedura menționată la articolele 164 și 165 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (18).
9.
Se introduce următorul capitol:
„CAPITOLUL IVa
RESURSE UMANE
Articolul 15a
Personalul
(1) Personalului angajat de agenție i se aplică Statutul funcționarilor Uniunii Europene, Regimul aplicabil celorlalți agenți, precum și normele adoptate în comun de instituțiile Uniunii în scopul aplicării personalului angajat de agenție a respectivului statut al funcționarilor și a regimului aplicabil celorlalți agenți.
(2) Personalul agenției este alcătuit din funcționari recrutați de agenție, în funcție de necesitățile de îndeplinire a atribuțiilor sale. Aceștia dețin autorizația de securitate corespunzătoare clasificării informațiilor pe care le prelucrează.
(3) Regulile interne ale agenției, precum regulamentul de procedură internă al consiliului de administrație, regulamentul de procedură internă al consiliului de acreditare de securitate, normele financiare aplicabile agenției, normele de punere în aplicare a statului personalului și normele privind accesul la documente garantează autonomia și independența personalului care efectuează activități de acreditare de securitate față de personalul care efectuează celelalte activități ale agenției, în conformitate cu articolul 10 litera (i).
Articolul 15b
Numirea și mandatul directorului executiv
(1) Directorul executiv este angajat în calitate de agent temporar al agenției în conformitate cu articolul 2 litera (a) din Regimul aplicabil celorlalți agenți.
(2) Directorul executiv este numit de către consiliul de administrație în funcție de meritele și capacitățile sale atestate în domeniul administrației și gestiunii, precum și de competențele și experiența sa în domeniile relevante, pe baza unei liste de candidați propuși de Comisie în urma unei competiții deschise și transparente, după publicarea unei cereri de exprimare a interesului în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau în alte publicații.
Candidatul selectat de consiliul de administrație poate fi invitat în cel mai scurt timp posibil să prezinte o declarație în fața Parlamentului European și să răspundă întrebărilor adresate de membrii săi.
Președintele Consiliului de administrație reprezintă agenția în scopul încheierii contractului cu directorul executiv.
Consiliul de administrație adoptă decizia de numire a directorului executiv cu o majoritate de două treimi din membrii săi.
(3) Durata mandatului directorului executiv este de cinci ani. La sfârșitul mandatului acestuia, Comisia procedează la o evaluare a performanțelor directorului executiv, ținând seama de viitoarele misiuni și provocări ale agenției.
La propunerea Comisiei, care ține cont de evaluarea menționată la primul paragraf, consiliul de administrație poate prelungi mandatul directorului executiv o singură dată pentru o perioadă mai mică sau egală cu patru ani.
Decizia de prelungire a mandatului directorului executiv este adoptată cu o majoritate de două treimi din membrii consiliului de administrație.
Un director executiv al cărui mandat a fost prelungit nu poate participa ulterior la o procedură de selecție pentru același post.
Consiliul de administrație informează Parlamentul European în legătură cu intenția sa de a prelungi mandatul directorului executiv. Înainte de prelungirea mandatului, directorul executiv poate fi invitat să facă o declarație în fața comisiilor competente din Parlamentul European și să răspundă întrebărilor adresate de membrii săi.
(4) Consiliul de administrație poate revoca directorul executiv, pe baza unei propuneri din partea Comisiei sau din partea unei treimi a membrilor săi, prin intermediul unei decizii adoptate cu o majoritate de două treimi din membrii săi.
(5) Parlamentul European și Consiliul îl pot invita pe directorul executiv, în fața acestor instituții, pentru un schimb de opinii cu privire la activitatea și perspectivele agenției, inclusiv în ceea ce privește programul de lucru anual și multianual. Acest schimb de opinii nu abordează chestiuni legate de activitățile de acreditare de securitate cuprinse în capitolul III.
Articolul 15c
Experți naționali detașați
Agenția poate recurge, de asemenea, la experți naționali. Acești experți dețin autorizațiile de securitate corespunzătoare clasificării informațiilor pe care le prelucrează. Acestei categorii de personal nu i se aplică Statutul funcționarilor și Regimul aplicabil celorlalți agenți.”
10.
Articolele 16 și 17 se înlocuiesc cu următorul text:
„Articolul 16
Prevenirea fraudelor
(1) Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (19) se aplică fără restricții agenției pentru a combate frauda, corupția și orice alte activități ilegale. În acest sens, agenția aderă la Acordul interinstituțional din 25 mai 1999 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Comunităților Europene privind investigațiile interne desfășurate de Oficiul European de Lupta Antifraudă (OLAF) (20) și adoptă dispozițiile corespunzătoare aplicabile personalului agenției și experților naționali detașați, recurgând la modelul de decizie care figurează în anexa la acordul respectiv.
(2) Curtea de Conturi are puterea de a controla beneficiarii creditelor acordate de agenție, precum și contractanții și subcontractanții care au primit fonduri din partea Uniunii prin intermediul agenției, pe baza documentelor care îi sunt furnizate sau a unor inspecții efectuate la fața locului.
(3) În temeiul subvențiilor finanțate sau al contractelor încheiate de agenție, OLAF poate efectua anchete, inclusiv controale și verificări la fața locului, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 și ale Regulamentului (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (21), pentru a combate frauda, corupția sau orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii.
(4) Fără a aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3) din prezentul articol, acordurile de cooperare încheiate de agenție cu țări terțe sau cu organizații internaționale, contractele și acordurile de grant încheiate de agenție cu terți, precum și orice decizie de finanțare luată de agenție autorizează în mod expres Curtea de Conturi și OLAF să efectueze controale și anchete în conformitate cu competențele lor.
Articolul 17
Privilegii și imunități
Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se aplică agenției și personalului acesteia menționat la articolul 15a.
11.
Articolul 18 se elimină.
12.
Articolele 22 și 23 se înlocuiesc cu următorul text:
„Articolul 22
Norme de securitate privind protecția informațiilor clasificate sau a informațiilor sensibile
(1) Agenția aplică normele în materie de securitate ale Comisiei referitoare la protecția informațiilor UE clasificate.
(2) În cadrul normelor sale interne, agenția poate stabili dispoziții privind prelucrarea informațiilor neclasificate, dar sensibile. Aceste dispoziții vizează, între altele, schimbul, prelucrarea și stocarea informațiilor respective.
Articolul 22a
Conflictul de interese
(1) Membrii consiliului de administrație și ai consiliului de acreditare de securitate, directorul executiv, precum și experții naționali detașați și observatorii fac o declarație de angajament și o declarație de interese, indicând absența sau existența oricăror interese directe sau indirecte despre care se poate considera că aduc atingere independenței lor. Aceste declarații sunt precise și complete. Acestea se fac în scris la intrarea în funcție și se reînnoiesc anual. Acestea se actualizează ori de câte ori este necesar, în special în cazul unor modificări relevante în situațiile personale ale persoanelor în cauză.
(2) Înainte de fiecare reuniune care urmează să participe, membrii consiliului de administrație și ai consiliului de acreditare de securitate, directorul executiv, precum și experții și observatorii naționali detașați și experții externi care participă în grupurile de lucru ad-hoc declară precis și complet absența sau existența oricăror interese care ar putea aduce atingere independenței lor în legătură cu orice puncte de pe ordinea de zi și se abțin de la participarea la discutarea și votarea respectivelor puncte.
(3) Consiliul de administrație și consiliul de acreditare de securitate stabilesc, în cadrul normelor lor de procedură, modalitățile practice în legătură cu regula privind declarația de interese menționată la alineatele (1) și (2) și cu prevenirea și gestionarea conflictelor de interese.
Articolul 23
Participarea țărilor terțe și a organizațiilor internaționale
(1) Agenția este deschisă participării țărilor terțe și organizațiilor internaționale. Participarea și condițiile acesteia se stabilesc într-un acord între Uniune și respectiva țară terță sau organizație internațională, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
(2) În conformitate cu dispozițiile relevante ale acordurilor respective, se elaborează modalități practice pentru participarea țărilor terțe sau organizațiilor internaționale la activitatea agenției, inclusiv aranjamente referitoare la participarea acestora la inițiativele puse în practică de agenție, la contribuțiile financiare și la personal.
Articolul 23a
Achiziții publice în comun cu statele membre
În vederea îndeplinirii misiunilor sale, agenția este autorizată să atribuie contracte de achiziții publice în comun cu statele membre în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei (22).
13.
Articolul 26 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 26
Revizuirea, evaluarea și auditul
(1) Până la 31 decembrie 2016, și, ulterior, la intervale de cinci ani, Comisia evaluează agenția în ceea ce privește, mai ales, impactul său, eficacitatea sa, buna sa funcționare, metodele sale de lucru, necesitățile sale și utilizarea resurselor care îi sunt încredințate. Această evaluare cuprinde, în special, examinarea unei eventuale modificări a domeniului sau natura misiunilor agenției și a impactului financiar în acest sens. Evaluarea abordează aplicarea politicii agenției privind conflictul de interese și reflectă totodată situațiile care ar fi putut să pună în pericol independența și autonomia consiliului de acreditare în materie de securitate.
(2) Comisia transmite un raport de evaluare, precum și propriile sale concluzii Parlamentului European, Consiliului, consiliului de administrație și consiliului de acreditare de securitate al agenției. Rezultatele evaluării sunt făcute publice.
(3) O evaluare din două cuprinde o analiză a bilanțului agenției cu privire la obiectivele și misiunile sale. În cazul în care Comisia consideră că nu se mai justifică menținerea agenției în ceea ce privește obiectivele și misiunile care i-au fost atribuite, Comisia poate propune, după caz, abrogarea prezentului regulament.
(4) La solicitarea consiliului de administrație sau a Comisiei se pot efectua audituri externe privind performanța agenției.”
Articolul 2
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Strasbourg, 16 aprilie 2014.