PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1346/2014 AL COMISIEI
din 17 decembrie 2014
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și de abrogare a taxei antidumping definitive la importurile de acid sulfanilic originar din India ca urmare a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor antidumping în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (regulamentul de bază), în special articolul 9 și articolul 11 alineatul (2),
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
În iulie 2002, prin Regulamentul (CE) nr. 1339/2002 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 21 % la importurile de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și o taxă antidumping definitivă de 18,3 % la importurile de acid sulfanilic originar din India (denumită în continuare „ancheta inițială”).
(2)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1338/2002 (3), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă de 7,1 % la importurile de acid sulfanilic originar din India.
(3)
Prin Decizia 2002/611/CE (4), Comisia a acceptat un angajament de preț referitor atât la măsurile antidumping, cât și la măsurile anti-subvenții privind importurile din India, oferit de către un producător-exportator din India, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt.
(4)
În februarie 2004, prin Regulamentul (CE) nr. 236/2004 (5), Consiliul a majorat nivelul taxei antidumping definitive aplicabile importurilor de acid sulfanilic originar din RPC de la 21 % la 33,7 %, în urma unei noi anchete privind absorbția măsurilor.
(5)
În martie 2004, prin Decizia nr. 2004/255/CE a Comisiei (6), Comisia a abrogat Decizia nr. 2002/611/CE ca urmare a retragerii voluntare a angajamentului din partea Kokan.
(6)
Prin Decizia 2006/37/CE (7), Comisia a acceptat un angajament nou oferit de Kokan referitor la măsurile antidumping și măsurile anti-subvenții privind importurile din India. Regulamentele (CE) nr. 1338/2002 și (CE) nr. 1339/2002 ale Consiliului au fost modificate în consecință prin Regulamentul (CE) nr. 123/2006 al Consiliului (8).
(7)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1000/2008 (9), Consiliul a instituit taxe antidumping la importurile de acid sulfanilic originar din RPC și din India, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping. Prin Regulamentul (CE) nr. 1010/2008 (10), Consiliul a instituit taxe compensatorii definitive la importurile de acid sulfanilic originar din India și a modificat nivelul taxelor antidumping la importurile de acid sulfanilic originar din India ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping și a unei reexaminări intermediare.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(8)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (11) a măsurilor antidumping în vigoare la importurile originare din RPC și din India, Comisia a primit, la 1 iulie 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Cererea a fost depusă de CUF - Quimicos Industriais (denumit în continuare „solicitantul” sau „CUF”), unicul producător de acid sulfanilic din Uniune, reprezentând prin urmare 100 % din producția Uniunii.
(9)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(10)
Stabilind, în urma consultării comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 16 octombrie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (12) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Ancheta paralelă
(11)
Prin avizul de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 16 octombrie 2013 (13), Comisia a anunțat, de asemenea, deschiderea unei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului (14) cu privire la măsurile compensatorii în vigoare la importurile de acid sulfanilic originar din India.
5. Ancheta
5.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(12)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității de continuare sau de reapariție a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare, 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada examinată”).
5.2. Părțile interesate
(13)
Comisia a anunțat oficial solicitantul, producătorii-exportatori din RPC și din India, importatorii, utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții țărilor exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(14)
S-a acordat o audiere singurului producător din Uniune, acesta fiind singura parte interesată care a solicitat să fie audiată.
5.3. Eșantionarea
(15)
Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din India și din RPC și de importatori independenți din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(16)
Comisia a primit răspunsuri la formularul de eșantionare de la doi producători-exportatori din India și nu a primit niciun răspuns de la producătorii-exportatori din China. Prin urmare, nu s-a efectuat eșantionarea.
(17)
Un importator independent a răspuns la formularul de eșantionare, însă acesta nu importa produsul în cauză din țările în cauză și nu a oferit un răspuns la chestionar. Prin urmare, nu s-a efectuat eșantionarea.
(18)
Întrucât există un singur producător din Uniune, nu s-a efectuat eșantionarea pentru producătorii din Uniune.
5.4. Ancheta
(19)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului care rezultă din acesta, precum și interesul Uniunii. Comisia a trimis o serie de chestionare unicului producător din Uniune, celor doi producători-exportatori din India, importatorilor cunoscuți și utilizatorilor din Uniune.
(20)
Dintre cei doi producători-exportatori din India, doar unul (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) a furnizat un răspuns complet. Producătorul respectiv din India a reprezentat cea mai mare parte din exporturile totale din India către Uniune pe durata perioadei anchetei de reexaminare.
(21)
S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producătorul din Uniune:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalia
(b)
Producătorul-exportator și producătorul din țara analogă:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India
(c)
Utilizatori din Uniune:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Germania
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalia
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spania.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(22)
Produsul în cauză este acidul sulfanilic, încadrat în prezent la codul NC ex 2921 42 00 (cod TARIC 2921420060). Există două tipuri de acid sulfanilic, care sunt stabilite în funcție de puritatea lor: tipul tehnic și tipul purificat. De asemenea, tipul purificat este comercializat uneori sub formă de sare de acid sulfanilic. Acidul sulfanilic este utilizat ca materie primă pentru producerea de înălbitori optici, aditivi pentru beton, coloranți alimentari și vopsele speciale. S-a remarcat, de asemenea, o utilizare limitată în industria farmaceutică. Deși nu se contestă faptul că ambele tipuri au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt, prin urmare, considerate drept un singur produs, este important să se observe că ancheta a demonstrat faptul că, din punct de vedere practic, interschimbabilitatea este limitată. În special utilizatorii care se bazează pe acidul sulfanilic purificat nu ar putea utiliza tipul tehnic decât dacă ar putea să îl purifice pe cont propriu. Utilizatorii care preferă sau care au nevoie de acid sulfanilic de tip tehnic ar putea, în teorie, utiliza acidul sulfanilic purificat, însă, având în vedere diferența de preț (20 %-25 %), utilizarea acestuia din urmă nu este o soluție viabilă din punct de vedere economic.
(23)
Acidul sulfanilic este un produs de bază pur, iar caracteristicile sale fizice, chimice și tehnice de bază sunt identice indiferent de țara de origine. S-a constatat, așadar, că produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de către producătorii-exportatori pe piața internă a țărilor în cauză și către țări terțe, precum și cele fabricate și vândute de către producătorul din Uniune pe piața Uniunii prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și în principal aceleași utilizări, prin urmare, acestea sunt considerate a fi produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(24)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă dumpingul se practică în prezent și dacă este probabil ca acesta să continue sau să reapară în perspectiva expirării măsurilor antidumping în vigoare privind anumite importuri din RPC și din India.
1. Observații preliminare
1.1. Republica Populară Chineză (RPC)
(25)
La deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a contactat 39 de producători-exportatori cunoscuți din RPC, precum și autoritățile chineze. Niciunul dintre producătorii respectivi nu s-a prezentat și nici nu a cooperat.
(26)
Comisia a informat autoritățile chineze și producătorii-exportatori vizați cu privire la intenția sa de a utiliza cele mai bune informații disponibile pentru concluziile sale în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Părțile nu au prezentat observații în acest sens.
(27)
Prin urmare, concluziile privind dumpingul și probabilitatea de reapariție a dumpingului s-au bazat în mod obligatoriu pe informațiile disponibile, și anume informațiile furnizate de solicitant, în special informațiile din cererea de reexaminare, precum și pe datele Eurostat.
(28)
Pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare s-a importat doar o cantitate minoră de produs în cauză din RPC în Uniune.
1.2. India
(29)
La deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a contactat 25 de producători-exportatori cunoscuți din India, dintre care doar unul, și anume Kokan, a răspuns la chestionar și a cooperat la anchetă. Societatea respectivă a reprezentat cea mai mare parte a exporturilor totale din India către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(30)
În cursul perioadei examinate, producătorul-exportator respectiv și-a desfășurat activitatea în temeiul unui angajament de preț acceptat de Comisie, care s-a constatat că a fost respectat.
2. Dumpingul
2.1. Republica Populară Chineză (RPC)
2.1.1. Țara analogă
(31)
În conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului sau a valorii construite obținute într-o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țara analogă”).
(32)
În ancheta inițială, India a fost utilizată ca țară analogă în scopul stabilirii valorii normale referitoare la RPC. Avizul de deschidere a indicat India ca țară analogă și părțile interesate au fost invitate să își prezinte punctul de vedere în această privință. Nu au fost primite observații și nu au existat indicii că India nu mai este o alegere potrivită. Industria din Uniune a propus SUA ca țară analogă în cererea sa de reexaminare, însă, ca urmare a faptului că există un singur producător în SUA și că piața din SUA este protejată prin taxe antidumping și compensatorii la importurile de acid sulfanilic originar din China și din India de peste 20 de ani, propunerea a fost respinsă. Prin urmare, India a fost selectată ca țară analogă și în cadrul prezentei anchete.
(33)
În consecință, au fost utilizate datele provenind de la producătorul-exportator din India care a cooperat la anchetă.
2.1.2. Valoarea normală
(34)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza datelor provenind de la producătorul cooperant din țara analogă, și anume Kokan. Vânzările naționale au fost luate în considerare ca o bază pentru determinarea valorii normale (a se vedea considerentele 42-47).
2.1.3. Prețul de export
(35)
Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi și, prin urmare, lipsa unor informații specifice cu privire la prețurile din China, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și în acest scop au fost utilizate surse statistice (Eurostat). Se consideră că această sursă de informații este apropiată de prețurile reale practicate de exportatorii chinezi față de clienții din Uniune.
2.1.4. Comparația
(36)
Comparația între valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
(37)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, în ceea ce privește prețul de export au fost luate în considerare, atunci când a fost necesar, anumite diferențe, sub formă de ajustări. Pentru a exprima prețul de export la nivel franco fabrică și pe baza informațiilor prezentate în cererea de reexaminare, Comisia a ajustat prețul CIF pe baza datelor Eurostat pentru costurile de transport, de asigurare, de manipulare și de credit. Aceste ajustări au reprezentat între 5 % și 10 % din prețul CIF.
2.1.5. Dumpingul
(38)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export.
(39)
Având în vedere lipsa de cooperare din partea exportatorilor chinezi, nu există informații disponibile cu privire la gama de produse de import. În absența informațiilor privind cantitățile de importuri de acid sulfanilic purificat și tehnic, s-a considerat totuși că, chiar dacă se presupune că toate importurile au fost de acid sulfanilic purificat, care este, în medie, cu 20 % mai scump decât tipul tehnic, prețurile de import înregistrate de Eurostat au fost la un nivel care, în comparație cu valorile normale pentru țara analogă, nu a dovedit existența unui dumping.
(40)
De asemenea, după cum se menționează în considerentul 28, volumul importurilor din China a fost foarte scăzut în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Este unanim acceptat de către industriile în cauză faptul că transporturile ad-hoc de acid sulfanilic în cantitate mică au prețuri unitare mult mai mari decât comenzile regulate de cantități mai mari, ceea ce poate explica nivelul ridicat al prețurilor de import raportat de Eurostat.
(41)
Prin urmare, deși din cifrele disponibile rezultă un dumping negativ, o astfel de concluzie poate fi de o relevanță limitată din cauza cantităților mici importate și a lipsei de informații cu privire la gama de produse importate, aspect care este important dată fiind diferența de preț considerabilă dintre tipul purificat și tipul tehnic de acid sulfanilic.
2.2. India
2.2.1. Valoarea normală
(42)
Vânzările interne ale unicului producător-exportator cooperant din fiecare tip de produs în cauză au avut loc în cantități reprezentative și au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(43)
Pentru fiecare tip de produs, a fost stabilită proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți de pe piața internă în perioada anchetei de reexaminare.
(44)
Toate vânzările pe piața internă au fost efectuate la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat și vânzările interne profitabile, prin urmare, au reprezentat peste 80 % din volumul total de vânzări pentru fiecare tip de produs. În consecință, pentru fiecare dintre tipurile de produse, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru un anumit tip de produs, efectuate în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(45)
Solicitantul a afirmat că presiunea exercitată de importurile din China care au pătruns pe piața Indiei a denaturat prețurile interne din India și, prin urmare, determinarea valorii normale.
(46)
Astfel cum s-a afirmat în considerentul 44, vânzările interne profitabile au reprezentat peste 80 % din volumul total al vânzărilor de fiecare produs și, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie determinată pe baza prețului intern efectiv. În orice caz, indiferent dacă importurile din China au exercitat sau nu o presiune descrescătoare asupra pieței interne din India, valoarea normală este determinată într-un astfel de mod încât presiunea respectivă să nu afecteze evaluarea. În acest sens, dacă cel mult 80 % din vânzările de un anumit tip de produs au fost profitabile, determinarea valorii normale s-ar efectua numai pe baza vânzărilor profitabile respective. De asemenea, dacă toate vânzările de un anumit tip de produs ar deveni generatoare de pierderi, valoarea normală s-ar baza pe costul complet de producție și pe o marjă de profit rezonabilă.
(47)
Prin urmare, Comisia consideră că afirmația făcută de solicitant este irelevantă în ceea ce privește calculul valorii normale.
2.2.2. Prețul de export
(48)
Produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune și prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite sau plătibile efectiv.
(49)
Solicitantul a afirmat că există o contradicție între evoluția prețului benzenului și cea a exporturilor indiene către Uniune. El a considerat această contradicție cu atât mai interesantă cu cât, conform declarațiilor sale, angajamentul de preț minim acceptat de Comisie a fost indexat pe baza evoluției prețului benzenului. De asemenea, solicitantul a afirmat că angajamentul de preț respectiv a făcut ca prețurile de export practicate de producătorul-exportator indian să fie nereprezentative.
(50)
Comisia a considerat că benzenul - ca materie primă pentru producerea anilinei, care este materia primă a acidului sulfanilic, - nu poate reprezenta mai mult de 50 % - 60 % din costul de producție al produsului în cauză. De asemenea, clauza de indexare a angajamentului de preț limitează efectul avut de evoluția prețului benzenului asupra prețului minim. În cele din urmă, respectarea angajamentului de preț minim a fost verificată în cursul examinării la fața locului și s-a constatat că nivelurile prețurilor de export au fost în mod constant cu mult mai mari decât prețurile minime prevăzute în angajament, limitând prin urmare impactul acestuia.
(51)
Solicitantul a afirmat, apoi, că producătorii-exportatori indieni au efectuat, foarte probabil, exporturi în cantități mici către Uniune, care au atras prețuri la vedere ridicate și au crescut, în consecință, nivelul prețurilor de export.
(52)
Ancheta nu a revelat niciun astfel de export efectuat de Kokan, producătorul-exportator indian principal. De asemenea, s-a constatat că vasta majoritate (peste 99 %) a vânzărilor efectuate de ceilalți exportatori indieni către Uniune au fost în cantități care nu pot fi considerate drept vânzări la vedere.
(53)
Pe baza acestor constatări, afirmațiile făcute de solicitant cu privire la lipsa de reprezentativitate a prețurilor de export indiene către Uniune trebuie respinse.
2.2.3. Comparația
(54)
Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe baza prețului franco fabrică. Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut cont în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și de comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(55)
Pe această bază, s-au efectuat ajustări cu privire la costurile de transport și de asigurare, costurile de manipulare, încărcare și auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, reduceri și comisioane, în cazul în care s-a demonstrat că acestea afectează comparabilitatea prețurilor. Această ajustare se ridică la o valoare cuprinsă între 6 % și 10 % din prețul CIF la frontiera Uniunii.
2.2.4. Dumpingul
(56)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru produsul similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză.
(57)
Pe această bază, marja de dumping calculată pentru producătorul-exportator cooperant a fost negativă. Prin urmare, nu a existat niciun dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(58)
Solicitantul a afirmat că, având în vedere că prețurile de export practicate de producătorul-exportator principal se bazează pe un angajament care stabilește un preț de import minim, concluzia privind absența dumpingului la nivelul producătorului-exportator principal nu poate fi extinsă asupra celorlalți producători-exportatori indieni.
(59)
Cu toate acestea, prețurile de export practicate de producătorul-exportator indian principal au fost stabilite la niveluri considerabil mai ridicate decât prețurile minime din angajamentul acestuia. Mai mult, s-a constatat că nivelul prețului de export în cazul celorlalți producători indieni determinat pe baza datelor Eurostat a depășit cu mult prețurile de export practicate de principalul producător-exportator. În cele din urmă, ancheta a arătat că prețurile de vânzare la export practicate de producătorul-exportator cooperant față de țări terțe, care nu fac obiectul nici unui angajament, nici unor taxe antidumping, au fost stabilite la un nivel similar celui al vânzărilor sale la export către Uniune și, prin urmare, nu au făcut obiectul unui dumping. Prin urmare, Comisia concluzionează că prețurile de export indiene au fost stabilite în mod independent față de angajamentul de preț și în conformitate cu condițiile pieței.
(60)
Prin urmare, afirmația solicitantului conform căreia ar fi trebuit să se constate dumpingul în cazul celorlalți producători-exportatori indieni trebuie respinsă.
3. Probabilitatea de reapariție a dumpingului
3.1. Observații preliminare
(61)
Măsurile antidumping aplicate de SUA la importurile de acid sulfanilic originar din India și din Republica Populară Chineză și măsurile compensatorii cu privire la India sunt în vigoare din 1992. În 2011, Departamentul de Comerț al SUA a prelungit taxele compensatorii în vigoare la importurile din India la nivelul de 43,7 %, precum și măsurile antidumping în vigoare privind importurile din India și din Republica Populară Chineză, variind de la 19,1 % la 114,8 %. Nivelul măsurilor a închis efectiv piața din SUA pentru importurile din India și Republica Populară Chineză.
3.2. Republica Populară Chineză (RPC)
(62)
Capacitatea de producție din RPC a fost estimată pe baza datelor furnizate de producătorul din Uniune și de singurul producător din SUA - Nation Ford Chemical Company (denumit în continuare „NFC”) - în cadrul anchetei SUA de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor antidumping privind acidul sulfanilic originar din China (publicația nr. 4270 a USITC).
(63)
Conform informațiilor furnizate de NFC, capacitățile instalate în Republica Populară Chineză permit producerea a 65 500 tone de acid sulfanilic în fiecare an, ceea ce este în concordanță cu estimarea solicitantului, care a susținut, pe baza unui studiu elaborat de industria chineză, că în China capacitatea disponibilă variază între 65 500 și 82 000 tone. Capacitatea neutilizată a fost estimată la 20 %, ceea ce s-ar ridica la o cantitate cuprinsă între 13 100 tone și 16 400 tone. Aceasta înseamnă mai mult decât de două ori nivelul consumului din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(64)
Solicitantul a afirmat în continuare că exportatorii chinezi au reușit, de asemenea, să pătrundă pe piața din India, susținându-și afirmația prin prezentarea unor date statistice elaborate plecând de la baza de date de importuri/exporturi a guvernului indian. Datele indicau o creștere importantă a importurilor de acid sulfanilic purificat originar din China către India în cursul perioadei anchetei de reexaminare, comparativ cu perioadele anterioare, la prețuri care subcotează prețurile de vânzare interne pentru acidul sulfanilic purificat practicate de producătorul cooperant din India. Întrucât valoarea normală a acidului sulfanilic purificat a fost stabilită, ținându-se cont în mod corespunzător de costurile de transport și de asigurare, pe baza vânzărilor interne de acid sulfanilic purificat efectuate de singurul producător cooperant din India în cantități reprezentative, variind de la 92 500 INR până la 112 500 INR (din motive de confidențialitate, se poate menționa doar intervalul), datele confirmă că importurile din China au pătruns pe piața din India la prețuri de dumping, variind de la 82 500 INR la 92 500 INR (din motive de confidențialitate, se poate menționa doar intervalul). Examinarea importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața din India a contribuit la evaluarea comportamentului preconizat al producătorilor-exportatori din China, în perspectiva expirării măsurilor antidumping actuale.
(65)
Având în vedere capacitatea semnificativă neutilizată disponibilă în China și informațiile cu privire la politica chineză de prețuri pe o piață terță, neprotejată prin măsuri de protecție comercială, există o probabilitate de reapariție a dumpingului în perspectiva expirării măsurilor antidumping.
3.3. India
(66)
Capacitatea totală disponibilă în India a fost estimată, de asemenea, pe baza datelor furnizate atât de NFC, cât și de singurul producător din Uniune.
(67)
Solicitantul a estimat capacitatea totală din India la aproximativ 13 500 tone, din care 2 700 tone pot fi considerate neutilizată. Cifrele sunt în deplină conformitate cu datele furnizate de unicul producător american, NFC, în cadrul anchetei din SUA.
(68)
Solicitantul a afirmat că o capacitate neutilizată de 2 700 tone constituie o amenințare pentru vânzările sale, întrucât ea reprezintă o parte considerabilă din consumul la nivelul Uniunii și că această capacitate neutilizată va crește, foarte probabil, ca urmare a prezenței din ce în ce mai importante a produselor chineze pe piața Indiei și că, prin urmare, stimulentele pentru export vor crește și mai mult.
(69)
În această privință, Comisia a remarcat că principalul producător-exportator indian și-a abandonat în 2013 statutul de unitate orientată către export, întrucât intenționa să-și crească vânzările pe piața sa internă. Aceste vânzări fuseseră limitate drastic de condițiile impuse de sistemul unităților orientate către export. Societatea a confirmat că, în pofida creșterii importurilor chineze, nu resimte o presiune considerabilă din partea concurenților săi chinezi în ceea ce privește acidul sulfanilic de tip tehnic (care este produsul de care Kokan este interesat în primul rând) și că, în conformitate cu evaluările sale, piața indiană are perspective bune de dezvoltare. Prin urmare, nu există motive să se presupună că, din pricina unei eventuale presiuni exercitate de exporturile chineze asupra pieței indiene, capacitatea neutilizată a producătorilor indieni va fi redirecționată către Uniune.
(70)
Fără a aduce atingere capacității neutilizate estimate din India, nu pare să existe o probabilitate de reapariție a dumpingului, având în vedere că nici exporturile către Uniune, nici cele către țări terțe nu au făcut obiectul unui dumping.
(71)
Ancheta nu a arătat că producătorul-exportator cooperant a aplicat o politică de prețuri diferită la vânzarea către țări terțe, în comparație cu vânzările sale la export către Uniune. Prețurile la exporturile către țări terțe, care au avut loc în cantități considerabile, au fost la un nivel care este comparabil cu prețurile de vânzare ale industriei din Uniune către clienți independenți.
(72)
În urma comunicării concluziilor anchetei, solicitantul a furnizat noi date statistice și a afirmat, pe baza acestora, că exporturile indiene către Turcia au făcut obiectul unui dumping.
(73)
Comisia a găsit și a investigat o cantitate similară de exporturi din India către Turcia și a fost în măsură să o atribuie producătorului-exportator cooperant. Prin urmare, Comisia a putut să-și bazeze calculele pe date mai precise și mai detaliate referitoare la gama de produse și la nivelurile prețurilor. Comisia confirmă faptul că volumul exportat nu a făcut obiectul unui dumping.
3.4. Concluzie privind probabilitatea de reapariție a dumpingului
(74)
În ceea ce privește RPC, întrucât nu a existat nicio cooperare și, prin urmare, nu există date specifice întreprinderilor referitoare la capacitatea neutilizată și politica de prețuri a RPC în țări terțe, concluziile au fost elaborate pe baza datelor disponibile.
(75)
Având în vedere că datele disponibile sugerează o capacitate neutilizată importantă și un comportament de dumping al RPC pe piețe terțe, combinate cu niveluri atractive ale prețurilor pe piața din Uniune, se consideră că există o probabilitate de reapariție a dumpingului.
(76)
În același timp, nu s-a identificat nicio probabilitate de reapariție a dumpingului în ceea ce privește India, având în vedere lipsa dumpingului în cursul perioadei anchetei de reexaminare, capacitatea de rezervă care este cu mult mai redusă decât ce a Chinei și nivelurile ridicate ale prețurilor de export către Uniune și restul lumii.
D. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Producția Uniunii și definirea industriei din Uniune
(77)
În cursul perioadei anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat în Uniune de către un producător unic din Uniune care reprezintă, prin urmare, 100 % din producția Uniunii și constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(78)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza:
-
volumelor de vânzări ale produsului similar de către industria din Uniune pe piața Uniunii;
-
volumului importurilor de acid sulfanilic (nivel TARIC) pe piața Uniunii raportat în Eurostat.
(79)
Având în vedere că industria din Uniune constă într-un singur producător și că există un singur producător-exportator din SUA, pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, este necesară prezentarea informațiilor cuprinse în tabelele de mai jos sub formă de indici.
Tabelul 1
Consumul de pe piața Uniunii
Volum (indice)
2010
2011
2012
PAR
Consumul la nivelul Uniunii (2010 = 100)
100
106
106
114
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar
(80)
Ancheta a arătat că piața de acid sulfanilic s-a extins treptat pe parcursul perioadei examinate și a crescut cu 14 % până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare.
3. Importurile din țările în cauză
(a) Volumele și cotele de piață ale importurilor
Tabelul 2
Importurile din țările în cauză
Volumul importurilor (indice)
2010
2011
2012
PAR
RPC
100
77
14
1
India
100
422
187
52
Total țări în cauză
100
110
30
6
Sursă: Eurostat
Tabelul 2(a)
Importurile din țările în cauză
Volumul importurilor (intervale) (15)
2010
2011
2012
PAR
RPC
650-1 000
500-800
90-250
10-60
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Total țări în cauză
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Sursă: Eurostat
Tabelul 3
Cota de piață a țărilor în cauză
Cota de piață (indice)
2010
2011
2012
PAR
Cota de piață a importurilor din RPC
100
73
13
1
Cota de piață a importurilor din India
100
397
177
46
Total țări în cauză
100
103
28
5
(81)
Luând în considerare fiecare țară în parte, volumul importurilor din RPC a scăzut cu 99 % între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, iar cota lor de piață a scăzut, de asemenea, cu 99 % în aceeași perioadă.
(82)
Volumul importurilor originare din India a scăzut cu 48 % pe parcursul perioadei în cauză și cota lor de piață a scăzut cu 54 % în aceeași perioadă.
(83)
Volumul agregat al importurilor de acid sulfanilic din țările în cauză a scăzut cu 94 % în cursul perioadei examinate și a ajuns la un nivel foarte scăzut în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În mod similar, cota de piață a importurilor de acid sulfanilic din țările în cauză a scăzut cu 95 % în cursul perioadei examinate și a atins un nivel foarte scăzut în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(b) Prețurile de import
Tabelul 4
Prețurile medii ale importurilor de acid sulfanilic din țările în cauză
2010
2011
2012
PAR
Prețul importurilor din RPC - indice (2010 = 100)
100
92
104
164
Prețul importurilor din India - indice (2010 = 100)
100
79
84
92
Prețurile medii ale importurilor din țările în cauză - indice (2010 = 100)
100
93
104
126
Sursă: Eurostat
Tabelul 4 a
Prețurile medii ale importurilor de acid sulfanilic din țările în cauză
Intervale de prețuri (16)
2010
2011
2012
PAR
Prețul importurilor din RPC
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Prețul importurilor din India
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Prețurile medii ale importurilor din țările în cauză
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Sursă: Eurostat
(84)
Prețul mediu al importurilor de acid sulfanilic din RPC a scăzut ușor în 2011 cu 8 % și a prezentat o tendință de creștere ulterior, cu o creștere foarte bruscă de 64 % în perioada anchetei de reexaminare.
(85)
Prețurile medii ale produsului în cauză din India au scăzut, de asemenea, în 2011 cu 21 %, iar de atunci au crescut treptat, dar au rămas în continuare cu 8 % sub nivelurile prețurilor din 2010.
(c) Nivelul de subcotare a prețurilor
(86)
Datorită cantităților mici vândute de producătorii-exportatori din China și absenței unor informații cu privire la gama de produse importate, nu au putut fi efectuate calcule semnificative privind nivelul de subcotare a prețurilor. Pe baza ipotezei prezentate cu privire la prețurile de import Eurostat pentru China în considerentul 39 de mai sus, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, nu s-a constatat o subcotare a prețurilor.
(87)
Pe baza statisticilor de import furnizate de industria din Uniune care au fost descrise în considerentul 64 de mai sus, s-a constatat că prețurile practicate de RPC pe piața indiană pentru acidul sulfanilic purificat, ajustate pentru a ține seama de taxele de import în Uniune de 6,5 % în ceea ce privește produsul în cauză și de costurile ulterioare importului de 2 % (costurile de vămuire) au subcotat cu 5 % până la 15 % prețurile de vânzare și prețurile indicative practicate de industria din Uniune..
(88)
În cazul Indiei, nu s-a constatat o subcotare a prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. Întrucât calculul se bazează pe datele privind vânzările provenind de la singurul producător-exportator cooperant, pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, cifrele exacte nu pot fi divulgate. Subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative a fost între - 20 % și - 40 %.
(89)
În urma comunicării concluziilor anchetei și a observațiilor transmise de producătorul din Uniune, Comisia a calculat subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative pentru restul importurilor indiene, pe baza datelor Eurostat. Conform datelor respective, nu a fost constatată nicio subcotare a prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative cu privire la importurile în cauză. Prin urmare, se confirmă concluziile prezentate în considerentul 88. În plus, s-a efectuat o comparație și între prețurile produsului în cauză, fabricat și vândut de industria din Uniune și prețurile produsului în cauză vândut de exportatorii indieni către restul lumii. Această comparație nu a indicat nicio subcotare a prețurilor de vânzare sau a prețurilor indicative.
(90)
În plus, producătorul din Uniune a prezentat noi calcule care demonstrează că diferența dintre nivelul prețului mediu al importurilor indiene și cel al vânzărilor producătorului din Uniune a fost foarte mică în 2012. Cu toate acestea, acest calcul nu a putut fi acceptat de către Comisie, întrucât acesta nu a ținut seama de faptul că importurile indiene au fost în principal importuri de acid sulfanilic de tip tehnic, în timp ce producătorul din Uniune a vândut exclusiv acid sulfanilic purificat, care este cu aproximativ 20 % mai scump.
4. Importurile din alte țări terțe
(91)
Cu excepția a trei tranzacții neglijabile (în 2010 și 2011 din Elveția și una în 2012 din Malaysia), toate importurile de acid sulfanilic din alte țări terțe au provenit din SUA, în perioada examinată.
Tabelul 5
Importuri de acid sulfanilic din alte țări terțe (Statele Unite)
2010
2011
2012
PAR
Volumul importurilor din Statele Unite (indice)
100
267
253
299
Cota de piață a importurilor din Statele Unite (indice)
100
180
171
188
Prețurile medii ale importurilor din Statele Unite (indice)
100
95
101
102
Sursă: Eurostat
(92)
Atât volumul, cât și cota de piață a importurilor de acid sulfanilic din Statele Unite au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate, cu 199 % și, respectiv, 88 %. Întrucât cota de piață a industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în aceeași perioadă, importurile din Statele Unite au preluat piața părăsită de exportatorii din China și India.
(93)
Nivelurile prețurilor la importurile din SUA au rămas relativ stabile în cursul perioadei examinate și s-au încadrat în același interval ca și cele ale producătorului din Uniune. În cursul perioadei anchetei de reexaminare nu a existat o subcotare a prețurilor la importurile din Statele Unite.
5. Situația industriei din Uniune
(94)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea probabilității de continuare sau de reapariție a prejudiciului a inclus o evaluare a tuturor factorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.
(95)
Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, a fost necesară prezentarea sub formă de indici a informațiilor referitoare la unicul producător din Uniune.
5.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
Tabelul 6
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
2010
2011
2012
PAR
Producția exprimată în tone (indice)
100
87
99
107
Capacitatea exprimată în tone (indice)
100
100
100
100
Rata de utilizare a capacității (indice)
100
87
99
107
Sursă: Răspuns la chestionar
(96)
Producția industriei din Uniune a fost cu 7 % mai mare în perioada anchetei de reexaminare față de începutul perioadei examinate. Capacitatea industriei din Uniune a rămas neschimbată pe parcursul perioadei examinate și, prin urmare, rata de utilizare a capacității s-a modificat în același mod ca producția, crescând cu 7 % în perioada anchetei de reexaminare.
(97)
Trebuie remarcat faptul că industria din Uniune a menținut un nivel satisfăcător de utilizare a capacității în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2011, și a reușit să atingă un nivel optim în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(98)
În urma comunicării concluziilor anchetei, industria din Uniune a afirmat că, pe parcursul perioadei examinate, și-a atins nivelul optim de utilizare a capacității numai în PAR, ceea ce arată că redresarea sa este încă foarte recentă și fragilă.
(99)
Această observație din evaluarea Comisiei nu schimbă concluziile menționate în considerentul 97, care nu contrazic în niciun fel observațiile industriei din Uniune.
5.2. Stocuri finale
Tabelul 7
Volumul stocurilor finale
2010
2011
2012
PAR
Stocuri finale exprimate în tone (indice)
100
576
328
171
Sursă: Răspuns la chestionar
(100)
Nivelurile stocurilor de la sfârșit de an ale industriei din Uniune au înregistrat o creștere bruscă în 2011, cu o tendință ulterioară de scădere, dar rămân în continuare cu 71 % peste nivelul din 2010 în perioada anchetei de reexaminare. În orice caz, în funcție de volumul de producție din perioada anchetei de reexaminare, nivelul stocurilor finale este mai mic decât echivalentul unei luni de producție.
5.3. Volumul de vânzări și cota de piață
Tabelul 8
Volumul vânzărilor și cota de piață
2010
2011
2012
PAR
Volumul vânzărilor exprimat în tone (indice)
100
70
97
104
Cota de piață % (indice)
100
66
92
92
Sursă: Răspuns la chestionar
(101)
Volumele vânzărilor industriei din Uniune au crescut cu 4 % comparativ cu nivelurile de la începutul perioadei examinate. S-a înregistrat o scădere foarte bruscă în 2011, care a fost urmată, ulterior, de o creștere constantă.
(102)
În ceea ce privește cota de piață, performanța industriei din Uniune poate fi considerată stabilă în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2011, când în mod similar cu scăderea vânzărilor, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut, de asemenea. În anii următori, vânzările și cota de piață au arătat o tendință de creștere. Deși cota de piață a producătorului din Uniune a rămas în perioada anchetei de reexaminare ușor sub nivelul din 2010, trebuie remarcat faptul că industria din Uniune a reușit să contribuie, totuși, la creșterea consumului din Uniune și a deținut o cotă semnificativă din piața Uniunii în cursul perioadei examinate.
(103)
În urma comunicării concluziilor anchetei, industria din Uniune a afirmat că, din pricina faptului că acidul sulfanilic este un produs influențat de preț, cota sa de piață este foarte instabilă și a amintit, cu titlu de exemplu, anul 2011 - când cota de piață a industriei din Uniune a scăzut dramatic.
(104)
În această privință, trebuie subliniat faptul că pierderea cotei de piață în 2011 a coincis cu o creștere a prețului de către producătorul din Uniune care era în contradicție cu tendințele pieței de la acea vreme. Într-adevăr, ancheta a arătat că prețurile de import din toate țările au scăzut în proporție de 5 % - 20 % în 2011. De asemenea, este demn de remarcat faptul că datele statistice disponibile arată că cel care a preluat cota de piață pierdută de industria din Uniune a fost, în principal, importatorul din SUA.
5.4. Prețurile și factorii care influențează prețurile
Tabelul 9
Prețurile de vânzare
2010
2011
2012
PAR
Prețurile de vânzare medii exprimate în EUR/tonă (indice)
100
109
108
112
Sursă: Răspuns la chestionar
(105)
Prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii au crescut cu 12 % în cursul perioadei examinate, acest fapt datorându-se transferării creșterii costului principalei materii prime (anilină).
5.5. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
Tabelul 10
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2010
2011
2012
PAR
Ocuparea forței de muncă (indice)
100
100
117
117
Productivitatea muncii (indice)
100
88
85
91
Costul mediu al forței de muncă (indice)
100
105
102
116
Sursă: Răspuns la chestionar
(106)
Ocuparea forței de muncă în echivalent normă întreagă a crescut în perioada anchetei de reexaminare cu 17 %. Costurile medii ale forței de muncă au prezentat o tendință de creștere în cursul perioadei examinate, cu atingerea unei creșteri de 16 % în perioada anchetei de reexaminare în comparație cu 2010. Întrucât producția a crescut doar cu 7 %, astfel cum se arată în considerentul 96, productivitatea muncii a scăzut în perioada examinată cu 9 %.
5.6. Rentabilitatea
Tabelul 11
Rentabilitatea
2010
2011
2012
PAR
Rentabilitatea (indice)
100
96
20
65
Sursă: Răspuns la chestionar
(107)
Rentabilitatea industriei din Uniune pentru produsul similar a scăzut în cursul perioadei examinate și s-a situat puțin sub nivelul optim susținut de industria din Uniune, cu toate acestea, este important de menționat că aceasta a rămas pozitivă în cursul perioadei examinate.
(108)
Scăderea rentabilității se datorează în special creșterii costului mediu de producție cu aproape 20 % între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, care nu poate fi pe deplin compensată de creșterea cu 12 % a prețurilor de vânzare, astfel cum se indică în considerentul 105.
5.7. Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități
Tabelul 12
Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități
2010
2011
2012
PAR
Investițiile anuale (indice)
-
100
133
57
Randamentul investițiilor (indice)
100
86
30
103
Fluxul de lichidități (indice)
100
116
68
82
(109)
Ancheta a arătat că industria din Uniune nu a putut efectua investiții în 2010. Ulterior, investițiile în afaceri cu acid sulfanilic au scăzut cu 43 % din 2011 până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare și valoarea lor în termeni absoluți poate fi considerată redusă, în special în ceea ce privește activitatea de întreținere. Aceste constatări sunt în concordanță cu randamentul investițiilor și rentabilitatea scăzută realizate în perioada anchetei de reexaminare.
(110)
Randamentul investițiilor a urmat îndeaproape tendința rentabilității în 2011 și în 2012. În perioada anchetei de reexaminare, randamentul investițiilor s-a îmbunătățit și a ajuns la același nivel ca cel înregistrat în 2010, datorită creșterii rentabilității din 2012 până în perioada anchetei de revizuire (a se vedea tabelul 11).
(111)
Fluxul de numerar a prezentat o tendință fluctuantă, dar a rămas pozitiv pe parcursul perioadei examinate. În perioada anchetei de reexaminare, fluxul de numerar a scăzut cu 18 % față de nivelul din 2010. Industria din Uniune nu a raportat dificultăți de mobilizare a capitalurilor în cursul perioadei examinate.
5.8. Amploarea dumpingului și redresarea în urma efectelor practicilor de dumping anterioare
(112)
Conform concluziilor din considerentele 41 și 57-60 de mai sus, nu s-a constatat existența niciunui dumping în perioada anchetei de reexaminare din partea țărilor în cauză.
(113)
Având în vedere absența importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC și din India, creșterea volumului vânzărilor și a prețurilor și creșterea ratei de utilizare a capacității industriei din Uniune, se poate concluziona că măsurile au avut succes și că industria din Uniune s-a redresat de pe urma efectelor dumpingului anterior în cursul perioadei examinate. În perioada anchetei de reexaminare, s-a observat un anumit declin la unii dintre indicatorii de prejudiciu, cum ar fi rentabilitatea și cota de piață, însă acest lucru nu poate fi atribuit importurilor din țările în cauză, dat fiind nivelul lor foarte scăzut în perioada vizată. În orice caz, indicatorii de prejudiciu care au evoluat negativ indică în continuare o situație sustenabilă pentru industria din Uniune.
5.9. Activitatea de export a industriei din Uniune
(114)
Industria din Uniune a exportat doar volume neglijabile în 2012 și în perioada anchetei de reexaminare, prin urmare, se concluzionează că exporturile nu au avut niciun impact asupra situației industriei din Uniune.
6. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(115)
Chiar dacă nivelurile medii ale prețurilor stabilite pentru produsul în cauză originar din RPC și din India în cursul perioadei anchetei de reexaminare și compararea acestora cu anii anteriori prezintă o fiabilitate limitată din cauza volumelor reduse ale importurilor, ancheta a arătat că produsul în cauză originar din RPC și din India a intrat în Uniune la prețuri care nu fac obiectul unui dumping.
(116)
Cota de piață a industriei din Uniune a rămas destul de stabilă și volumele pierdute de țările în cauză au fost preluate de importurile din SUA, la un nivel de preț similar celui practicat de industria din Uniune. Industria din Uniune a reușit să-și crească volumul vânzărilor, prețurile de vânzare medii și să obțină rate de utilizare a capacității apropiate de cele optime.
(117)
Declinul moderat al cotei de piață și al rentabilității industriei din Uniune nu poate fi atribuit importurilor din China și din India, astfel cum se explică în considerentul 113 de mai sus.
(118)
Prin urmare, se concluzionează că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(119)
Cu toate că industria din Uniune a transmis unele observații referitoare la analiza prejudiciului care au fost abordate în considerentele 89-90, 98-99 și 103-104, aceasta a fost de acord cu concluzia generală referitoare la absența prejudiciului important în special pe parcursul PAR.
7. Probabilitatea reapariției prejudiciului
(120)
În ceea ce privește evaluarea riscului de reapariție a prejudiciului, este important de subliniat faptul că, în condiții de utilizare optimă a capacității - realizată în perioada anchetei de reexaminare - industria din Uniune nu a fost în măsură să răspundă integral nevoilor de consum ale Uniunii și, prin urmare, o parte semnificativă a consumului la nivelul Uniunii a trebuit să fie acoperită din importuri.
(121)
În plus, industria din Uniune produce doar acid sulfanilic purificat, ceea ce înseamnă că utilizatorii care preferă acidul sulfanilic tehnic pentru producția proprie trebuie să apeleze la importuri.
(122)
De asemenea, industria din Uniune a avut o cotă de piață relativ stabilă, cu vânzări către o serie de clienți fideli. Ancheta a arătat că, pentru unii utilizatori, furnizorii de acid sulfanilic trebuie să fie supuși unui proces riguros și costisitor de certificare/verificare, ceea ce face mai dificilă trecerea de la un furnizor la altul.
(123)
În acest context se analizează, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, probabilitatea reapariției prejudiciului în eventualitatea expirării măsurilor.
7.1. Republica Populară Chineză (RPC)
(124)
Întrucât niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a cooperat la anchetă, concluziile cu privire la RPC au trebuit să se bazeze pe cele mai bune informații disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, în special cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
(125)
Astfel cum s-a concluzionat deja în considerentele 63 și 75, producătorii chinezi dispun de capacități neutilizate semnificative de producție de acid sulfanilic și există probabilitatea de reapariție a dumpingului.
(126)
De asemenea, astfel cum se menționează în considerentele 64 și 87, informațiile disponibile sugerează că RPC a vândut recent cantități crescute de acid sulfanilic către India, la prețuri care le subcotează pe cele practicate de industria din Uniune.
(127)
În cele din urmă, statisticile obținute privind importurile chineze către piața indiană, menționate în considerentul 64, par să indice faptul că RPC este interesată să vândă mai ales acid sulfanilic purificat care, dacă ar fi direcționat către piața Uniunii, ar intra în concurență directă cu vânzările producătorului din Uniune.
(128)
Toți acești factori împreună indică faptul că RPC ar putea exporta rapid cantități semnificative de acid sulfanilic la prețuri de dumping pe piața Uniunii, fără măcar a fi necesar să își redirecționeze vânzările de pe alte piețe, în cazul în care măsurile ar expira. Piața Uniunii este atractivă din punct de vedere al prețurilor și ar permite exportatorilor din China să realizeze economii de scară prin creșterea producției. În cazul în care s-ar întâmpla acest lucru, industria din Uniune s-ar confrunta cu o scădere imediată a vânzărilor și a prețurilor de vânzare, ceea ce ar afecta utilizarea capacității și rentabilitatea. În cazul în care acești indicatori de prejudiciu s-ar deteriora, tendința de redresare a industriei din Uniune s-ar inversa rapid și s-ar produce un prejudiciu important.
7.2. India
(129)
În ceea ce privește India, astfel cum s-a arătat în considerentul 76, nu există nicio probabilitate de reapariție a dumpingului în eventualitatea expirării măsurii. Având în vedere această constatare, nu este necesară analiza reapariției prejudiciului.
8. Concluzie privind reapariția prejudiciului
(130)
Având în vedere constatările anchetei, astfel cum se explică în considerentele de mai sus, lipsa măsurilor ar conduce cel mai probabil la o creștere semnificativă a exporturilor din RPC la prețuri mici, afectând în mod negativ performanța financiară și economică a industriei din Uniune și conducând la reapariția unui prejudiciu important.
(131)
Probabilitatea reapariției prejudiciului cu privire la India nu a fost analizată din pricina constatării negative referitoare la reapariția dumpingului din partea Indiei.
E. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(132)
În ceea ce privește măsurile antidumping aplicate importurilor de acid sulfanilic din India, s-a concluzionat că nu există probabilitatea unei reapariții a dumpingului. Prin urmare, nu este necesară determinarea interesului Uniunii.
(133)
În cazul Chinei, în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
2. Interesul industriei din Uniune
(134)
Astfel cum se explică în considerentul 113, măsurile au fost încununate de succes și au permis industriei din Uniune să își consolideze poziția. În același timp, s-a concluzionat, de asemenea, în considerentul 130 de mai sus, că industria din Uniune ar putea să se confrunte cu o deteriorare gravă, în cazul în care măsurile antidumping împotriva Chinei vor expira. Prin urmare, se poate concluziona că o continuare a măsurilor antidumping împotriva Chinei ar aduce beneficii industriei din Uniune.
3. Interesul utilizatorilor
(135)
Toți utilizatorii cunoscuți au fost informați cu privire la deschiderea reexaminării. Comisia a primit patru răspunsuri complete la chestionare și trei răspunsuri parțiale/comentarii de la utilizatorii de acid sulfanilic. Pe baza acestor date, s-a stabilit că impactul costului produsului în cauză asupra costului de producție al produselor din aval variază considerabil în rândul utilizatorilor în funcție de tipul de produs din aval.
(136)
Unii utilizatori (producători de produse farmaceutice și de vopsele speciale) au recunoscut faptul că acidul sulfanilic joacă doar un rol marginal în costurile lor de producție și, prin urmare, se consideră că măsurile nu au, practic, niciun impact asupra costurilor lor de producție sau a prețurilor pe care le practică.
(137)
Cu toate acestea, pentru alți utilizatori (producători de aditivi de ciment și înălbitori optici), acidul sulfanilic reprezintă între 4 % și 12 % din costul de producție al produselor lor în aval. Utilizatorii respectivi au raportat, de asemenea, pierderi în perioada anchetei de reexaminare și au susținut că taxele în vigoare în prezent sunt parțial responsabile pentru situația lor dificilă.
(138)
În ceea ce privește această afirmație, trebuie remarcat faptul că importurile din RPC au fost aproape inexistente în perioada anchetei de reexaminare și, prin urmare, taxele împotriva Chinei, care ar garanta un nivel de preț echitabil pe piața Uniunii, nu au implicat costuri suplimentare pentru utilizatori în cursul perioadei examinate și, în consecință, nu au putut justifica dificultățile întâmpinate de către utilizatori. Creșterea prețului produsului similar în cursul perioadei examinate a fost cauzată de creșterea costurilor de producție determinată de creșterea prețului materiei prime principale, astfel cum este indicat în considerentele 105 și 108. Eliminarea taxelor în vigoare aplicate în prezent importurilor de acid sulfanilic din India, astfel cum se propune prin prezentul regulament, ar trebui să faciliteze imediat accesul la o sursă suplimentară de aprovizionare cu acid sulfanilic pe piața Uniunii la prețuri competitive și, prin urmare, ar fi în interesul utilizatorilor. Prin urmare, se consideră că menținerea măsurilor în ceea ce privește China nu va cauza utilizatorilor dificultăți nejustificate în viitor.
4. Interesul importatorilor
(139)
Toți importatorii cunoscuți au fost informați cu privire la deschiderea reexaminării. Un importator al produsului în cauză a furnizat un răspuns parțial la chestionar în care susținea că acidul sulfanilic nu joacă un rol important în activitatea sa. Niciun alt importator nu a mai răspuns la chestionar și nu a furnizat alte declarații sau observații. În lipsa cooperării ulterioare cu importatorii, s-a concluzionat că menținerea măsurilor instituite la importurile din Republica Populară Chineză nu ar fi împotriva interesului importatorilor.
5. Concluzie
(140)
Având în vedere cele de mai sus, s-a ajuns la concluzia că nu există motive imperioase de interes pentru Uniune împotriva menținerii măsurilor antidumping împotriva RPC.
F. MENȚINEREA MĂSURILOR ANTIDUMPING ÎMPOTRIVA RPC ȘI ABROGAREA MĂSURILOR ANTIDUMPING ÎMPOTRIVA INDIEI
(141)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se consideră adecvat ca taxele antidumping în vigoare la importurile de acid sulfanilic din RPC să fie menținute, iar cele privind importurile din India să fie abrogate. De asemenea, părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații în urma comunicării informațiilor respective. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când au fost întemeiate.
(142)
Din cele de mai sus rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile acidului sulfanilic originar din China ar trebui să fie menținute și măsurile antidumping aplicabile acidului sulfanilic originar din India ar trebui să fie abrogate. Decizia Comisiei de acceptare a angajamentului în vigoare în prezent privind importurile de acid sulfanilic oferit de Kokan ar trebui să fie, de asemenea, abrogată.
(143)
Ținând cont de faptul că redresarea industriei din Uniune este recentă, Comisia, în cazul în care ar primi din partea producătorului din Uniune o cerere în acest sens, va monitoriza importurile de produs în cauză. Monitorizarea se va limita la o perioadă de doi ani începând de la data publicării prezentului regulament.
(144)
Menținerea măsurilor prevăzute de prezentul regulament împotriva Chinei și abrogarea măsurilor împotriva Indiei sunt în conformitate cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de acid sulfanilic care se încadrează la codul NC ex 2921 42 00 (cod TARIC 2921420060) originar din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil la prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) se stabilește după cum urmează:
Țara
Taxa definitivă (%)
Republica Populară Chineză
33,7
(3) Taxa antidumping definitivă aplicabilă importurilor de acid sulfanilic care se încadrează la codul NC ex 2921 42 00 (cod TARIC 2921420060) originar din India se abrogă și procedurile referitoare la importurile respective sunt încheiate.
(4) Se abrogă Decizia nr. 2006/37/CE a Comisiei de acceptare a angajamentului în vigoare în prezent privind importurile de acid sulfanilic oferit de Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India).
(5) Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2014.